74 



underjordiske Forgreningsforhold. Jeg har omtalt dens Skud- 

 bygning m. rn. I.e. S. 169— 70, men da der ingen Billeder 

 existerer af den, og da Arten har en saa stor økonomisk og 

 naturhistorisk Interesse, vil jeg meddele saadanne (Fig. 1). 



De vandrette, straktleddede og med Lavblade besatte 

 Jordstængler af Psamma sees i A, hvor Spidsen af Skuddet 

 bøjer opad og vil gaa over i en overjordisk, assimilerende Del ; 

 B er Enden af samme Skud, mindre formindsket. Stængel- 

 leddene blive indtil 12 — 13 Cm lange, men de fleste ere vel i 

 Regelen 6 — 8 Cm. Et Lavblad er afbildet i F, seet fra Inder- 

 siden; dets Skedehinde ved Siden af. Af Sideskuddene i A 

 blive nogle til korte Udløbere, før de bøje op og voxe op over 

 Jorden, andre bøje saa at sige strax opad og danne et over- 

 jordisk, med Løvblade udstyret Skud (I/), hvis Mægtighed 

 forøges ved de hurtigt i Tueform udviklede Sideskud (III). 

 Figuren viser tillige de fra Bladfæstene udgaaende lange 

 Rødder, med deres talrige korte Sidegrene; at de som unge 

 ere dækkede med et Sandhylster viser B. E forestiller et 

 Bladfæste af en Udløber med Axelknoppen og med to Rød- 

 der, den ene paa Oversiden (o), den anden (større) paa Un- 

 dersiden (u). Ligeledes viser D et Bladfæste med tre Rød- 

 der. Rødderne udgaa lige over Bladfæstet , og gjennem- 

 bryde Bladgrundene; de kunne voxe opad foruden til alle 

 andre Sider, navnlig nedad (Rødderne blive c. 3 Mm tykke, 

 have et hvidt, tyndvægget Barkparenkym , der optager 2 / à 

 af Tykkelsen; indenfor det følger en meget tykvægget En- 

 dodermis, og indenfor den en flerlaget tyk Skede af tyk- 

 væggede, forvedede Geller som omslutte det ledende Væv. 

 Sivævet er ikke meget tydeligt). Fig. 1 C er et andet Skud, 

 hvis Ende /, ligeledes bøjer opad, og som paa sin kort- 

 leddede Del strax danner Sideskud (II); det ene, der støttes 

 af Blad d, er urigtigt mærket J; det andet støttes af Blad e ; 

 hvorpaa følge Bladene g, h, hvilke to sidste sammen- 

 rullede danne den spidse Skudende. Dele af Løvblade med 

 Skedehinden sees i G. Det er bekjendt, at Skederne som 

 hos Tagrør vrides saaledes ved Vindens Pres paa Pladerne, 

 at disse drejes bort fra Vinden. 



Til de Planter, som hurtigt optræde i det løse Sand og 

 kraftigst voxer netop der, hvor dette fyger sammen, hører 

 ogsaa Gr aar i set (Salix repens). Man seer navnlig ved 

 Studeli-Mile store Strækninger, mest dog flade, paa hvilke 

 der er en særdeles frodig Vegetation af denne Plante. 

 Grenene staa mere eller mindre opret og naa V2 M Højde, 



