86 



aftager dens Frodighed, og den er paa mange af disse magre, 

 tørre Heder overordentlig lav og trykket ; tildels er vel ogsaa 

 Bundens oprindelige store Magerhed en Grund hertil. Mellem 

 dens Tuer findes navnlig Empetrum nigrum indblandet, hist 

 og her en Ene og saa forresten Sandmarks-Arter. Der er 

 næppe Tvivl om, at Terrænet ofte var Sandmark, før det 

 blev Lynghede, og Lyngvæxten er ikke saa tæt, at der ikke 

 bliver Plads til nogle Urter. En, som synes fortrinsvis at 

 trives her, er den bekjendte Morbundsplante Aira flexuosa. 



Mærkeligt nok ere følgende Lynghede-Arter hidtil ikke 

 fundne paa Jyllands Nordspids eller ere meget sjældne: 



Genista Anglica, der længere nede i Jylland er alminde- 

 lig, er i hele Vendsyssel kun funden ved Sulsted, G. pilosa 

 synes at mangle ; og G. Germanica, der overhovedet er sjælden, 

 er heller ikke funden (se Langes Haandbog). Sarothamnus 

 scoparius findes i Tversted Plantage, men kun plantet. Arc- 

 tostaphylos uva ursi har jeg kun seet ved Bunken ud mod 

 Havet. Lycopodium clavatum findes almindelig om Aalbæk 

 (M. P.), og jeg har ogsaa seet den vest herfor, findes desuden 

 ved Hulsig Krat; men i den nordligere Del er den vist ikke 

 bemærket, lige saa lidt andre Arter (undt. L. inundatum, der 

 har hjemme paa fugtig Bund). 



Paa sine Steder er Calluna-Heden frodigere og Lyngen 

 højere, uden at der endnu er nogen Tale om saa megen 

 Fugtighed, at Erica kan indfinde sig. Her er Mordannelse 

 meget tydelig, og enkelte Steder ved Vejgrøfterne saaes Jord- 

 bunden under Lyngskjolden tydelig differentieret i et graaligt 

 Sandlag og brune Sandmasser derunder. Men udpræget 

 Blysand- og Rødjord- eller Ahldannelser synes at mangle, 

 hvad Overklitfoged Dahlerup bekræfter. 



Paa en saadan frodigere Hede findes andre Planter end 

 paa den meget tørre, f. Ex. Vaccinium uliginosum 1 ) og 



J ) Her ligesom paa sine Steder i Vest-Jylland kaldet „Blaabær", 

 medens V. Myrtillus kaldes „Linninger", efter Lærer V. Schmidt. 



