87 



Arnica montana; den første seer man i dens Løvspringstid 

 som lysegrønne Pletter i den brune Lyng. Andre Arter ere 

 hyppigere end paa den tørre Hede (ligesom Floraen i det 

 Hele er rigere), saaledes: Nardus strictus, Air a flexuosa i 

 kraftige Exemplarer, Hypochæris maculata, Anthyllis vulnera- 

 ria, Salix repens, o. fl. Ogsaa Populus tremula findes, og 

 efter Sigende hist og her en lille Birk. 



Efter M. Pedersen træffes der nær Havet ved Aalbæk 

 ofte smaa Pletter af Hede, som kun ere bevoxede med en 

 ejendommelig Dværgform af Plantago maritima, hvis Primrod 

 er meget lang og ,tynd , og hvis Bladroset er meget lille, 

 dannet af meget smaa Blade. Den blomstrer sjælden. 

 Grundvandet fandtes i 83 Cm Dybde. 



7. Den med Naaletræ beplantede Klit. 



Ved Klitbestyrelsens Energi og Rigsdagens Bevillings- 

 villighed ere mange Klitter blevne beplantede, og f. Ex. i 

 Skagens Omegn og nær Gaardbogaard sees mange unge 

 Plantninger. Om nogle Aartier vil Landskabet helt have 

 forandret Udseende. Det er mest Pinus montana og Picea 

 alba, som anvendes. Den eneste store Klitplantage er ved 

 Tversted; den er et smukt Exempel paa, hvad man kan 

 bringe det til trods den ugjæstfrie Natur. Lige ud til Vester- 

 havet strækker sig her den tætteste Naaletræskov af Bjærg- 

 fyr (Pinus montana, især ifølge Bot. Tidsskrift var. uncinata 

 og Pumilio, sjældnere var. rotundata Link (= P. Mughus), 

 Skovfyr, Østerrigsk Fyr, Ædelgran, Rødgran, Hvidgran, Lærk 

 o. i. a. Den anlagdes 1859. Nærmere om den tilligemed Bil- 

 leder fra den findes hos Bang i Tidsskr. f. Skovbrug, 12, 1889. 



Fra et botanisk Synspunkt vil det være meget inter- 

 essant at følge de Forandringer, som foregaa med Bund- 

 vegetationen i et saadant tilplantet Areal. Men der kan 

 selvfølgelig ikke ved en enkelt, flygtig Exkursion ydes noget 

 værdifuldt. M. Pedersen har noteret følgende Arter fra de 

 yngre Dele: Car ex arenaria, Nardus strictus, Psamma are- 



