92 



sale Blade; Maj Maaned); Stellaria media; St. Holostea; 

 Ranunculus acer; R. repens; Capsella Bursa pastoris; (Arabis 

 Thaliana i høje Exemplarer ved Randen af den store Græs- 

 mark); Anthriscus silvestris; Vicia Cracca; (V. lathy roides 

 paa Marken ; Maj) ; Veronica officinalis (Centaurea Cyanus ; 

 Marken); Galium Aparine; Rumex Acetosa; Acorus (i 

 Grøften); Poa annua; Dactylis; Holcus lanatus ; Lastræa 

 spinulosa; Equisetum arvense; Hypna. 



Den efterfølgende Vegetation er knyttet til Vand eller 

 fugtige Lokaliteter, kan altsaa mere eller mindre faa Navn 

 af hydrofil. Jeg finder, at følgende Samfund kunne opføres 

 fra det her omhandlede Omraade. 



9. Havets Plantevæxt. 



Herom har jeg Intet at meddele. Vandet ved Skagen 

 viste sig meget uklart af Plankton, vel især Peridineer. Af 

 større Alger fandtes flere drevne i Land, f. Ex. Laminaria. 



10. Ferskvandssøer. 



Af saadanne undersøgtes de sydøst for Milen liggende 

 samt Raabjerg Præstesø, hvilke M. Pedersen senere besøgte 

 paa ny. De paa Kortet n. f. Hulsig afsatte Søer existerede 

 ifølge ham ikke i Sommer. De gaa sikkert deres Undergang 

 i Møde. I Fortiden har der været flere Søer, bl. a. har Raa- 

 bjerg Sogn i Oldtiden og indtil den sidste Halvdel af Middel- 

 alderen været delt i to Dele ved en stor Sø, der strakte sig 

 fra Bunken gjennem den 1886 udtørrede Troldsø, forbi Raa- 

 bjerg Kirke, Syd om Skivern osv. ; Raabjerg Præstesø er en 

 Levning (se P. Gaardboe, S. 6). 



Stud el i-Milesøerne ere ret store, men yderst lav- 

 vandede; man kunde i Sommer med Lethed vade over dem 

 fra den ene Ende til den anden; Pedersen fandt dem ingen- 

 steds over 22 Cm dybe. De vare dog vist iaar, da Sommeren 

 har været saa usædvanlig tør, betydelig mere lavvandede end 



