102 



laa i 32 Cm Dybde. Ed saadan Vegetation vil sikkert med 

 Tiden, hvis Vandstandsforholdene blive de samme, gaa over 

 til Erica-Myrica-Hede. 



I mange Grøfter træffer man den samme Vegetation, 

 desuden andre Arter , f. Ex. Myosotis cœspitosa , ligesom den 

 selv samme Grøft overhovedet kan huse en meget forskjellig 

 Plantevæxt efter Vandets Stand i den. Paa Grøfternes Sider 

 vil man kunne træffe Mængder af Hydrocotyle, af Hepaticæ 

 f. Ex. Marchantia, Pellia sp. 1 ), endvidere Phegopteris polypo- 

 dioides. 



D. June us-B al ti eus -Bæltet. Saaledes kunde man 

 maaske betegne det næste Bælte, da Salix repens, som er 

 saa almindelig her, ogsaa findes saa at sige overalt. Grund- 

 vandet ligger paa sine Steder endog 1 — 1,25 M dybt. Stæng- 

 lerne af den nævnte Juncus voxe her i elegante Rækker, indtil 

 Vs M. høje ; Sandet sees overalt mellem dem. 



Foruden de to nævnte, der omtrent ene kunne dække 

 vidt strakte Flader, voxe her Juncus anceps, Epipactis palu- 

 stris, Pyrola minor, Parnassia, Eleocharis palustris og uni- 

 glumis, Agrostis alba, Eriophorum angusti folium, Lotus corni- 

 culatus, Cardamine pratensis, Empetrum osv. 



Hvad det angaaer, at en Eng- og Kjærplante som Epi- 

 pactis palustris voxer paa en ren Sandbund, paa Steder hvor 

 der dog er saa langt til Grundvandet som her, da synes det, 

 at det fugtige Sand tilfredsstiller ikke blot dens, men ogsaa 

 andre fugtighedselskende Orkideers Behov, saaledes som 

 det ovenfor (S. 78) anførte ogsaa antyder. 



Pyrola minor voxer mange Steder i Skagensegnen paa 

 Sandbund og i brændende Sol. Ved Sammenligning af dens 

 Bladbygning med den hos de i Hornbæk Plantage i Skygge 

 voxende Arter viste der sig følgende : Solformen havde tykkere 

 Blade end Skyggeformen (sammenlign Fig. 12 A med H), 



] ) Marchantia ifølge M.Pedersen særligt ved ældre, konstante Vandløb, 

 mellem Blomsterplanter, Pellia mere i nydannede Grøfter, paa bare 

 Brinker eller Jordsider. 



