186 



ejendommelig Naturynde og er iøvrigt bekjendt nok i saa 

 Henseende af de mange Rejsende, som have passeret Vejen 

 mellem Kollefjord og Kvivig. Vejen gaar langs Sydsiden af 

 Dalen, mellem Søen og Leinumfjeldet. Man har da Søen i 

 Forgrunden og bag ved den en bred Dal indrammet af høje, 

 skarpt takkede Fjelde, Mod 0. begrænses Udsigten af det 

 mægtige Fjeld, som krones af Aadnedalstinden, Findestedet 

 for de smukkeste færøiske Opaler. I Dalen N. for Søen 

 ligger den eneste færøiske Bygd, som ikke ligger ved Havet, 

 nemlig „Gjoven". 



Den 7de Juni afrejste jeg i Baad til Vestmanhavn og 

 næste Dag videre til Saxen, et af de mærkeligste Steder paa 

 Færøerne. For det første findes tæt S. for Saxenbugten de 

 interessante og imponerende Fuglebjerge, som Landt har be- 

 skrevet i hans „Forsøg til en Beskrivelse af Færøerne". For 

 det andet er selve Saxenbugten meget ejendommelig og nok 

 værd at se. Den ydre Bugt indesluttes paa begge Sider af 

 høje, til Dels lodret mod Havet affaldende Klippevægge. Men 

 pludselig indsnævres Bugten og tilbage bliver kun en snæver, 

 vel en 300 M. lang Kanal, som saa atter udvider sig til et 

 næsten kredsrundt Bassin , med noget lavere Omgivelser. 

 Vandet i dette Bassin og i Kanalen er meget grundt og til- 

 lader kun ved Højvande Baadene at slippe ind til Bygden, 

 som ligger paa de lave Højder ved den inderste Del af 

 Bassinet. Det er en ejendommelig, storslaaet Natur. Tæt S. 

 og N. derfor hæve Fjeldene sig til en 700 M., og kommer man 

 op til Bygden, seer man mod S. 0. ud over den 11 Kilom. 

 lange, af flere Smaasøer pyntede Dal, som strækker sig helt 

 over til Kvalvig paa Strømøs Østside. Jeg begav mig paa 

 Vej gjennem Dalen og besøgte en Gjov i Fjeldet paa Nord- 

 siden. 



Denne Gjov, som havde en sydvestlig-nordøstlig Retning, 

 var vegetationsfattig , dog fandt jeg her Jungermannia ban- 

 tryensis. Vegetationen i Dalen frembød ikke noget af særlig 

 Interesse. Bartsia alpina, som er angivet af Landt fra Nord- 



