252 



Strækning. Den canadiske Poppel danner her alle Hække, hvoraf 

 der er en stor Overflødighed. 



Ved Sædinge, hvortil jeg fulgte Landeveien, fandt jeg Antir- 

 rhinum Elatine ved Siden af Veien, Teucrium Scordium ved en 

 lille Bæk, som fra en Tørvemose havde Løb ud i Landeveisgrøften. 

 Byen seer meget ussel ud , og jeg standsede ogsaa kun for at 

 spørge om Vei ud af den, som dog var let at finde, da der kun 

 er een Gade. 



Efter Kortet at dømme er det vanskeligt at passere langs 

 Havstokken paa ydre Side af Rødby Fjord , men der er langtfra 

 saa meget Vand, som Kortet angiver. Den sydøstlige Deel af Rød- 

 by Fjord viser sig som et meget lidt oversvømmet Fastland. De 

 paa Kortet angivne Øer ere kun ved Vadesteder, der ofte ere 

 ganske tørre, adskilte fra hverandre. Saaledes kjørte jeg med en 

 Bondekarl, der skulde efter Sand fra Maribo til Dragsminde, over 

 et lidet, men ret frugtbart Land ud til Myggefjed, som kun ved et 

 næsten udtørret Vadested („Veile") var skilt fra Fastlandet og 

 Sandholmen. 



Men her er Landet nøgent Sand, tildeels endog Flyvesand, 

 opkastet fra de store Grunde (Rødsandet). Paa Bredfjed, Tjørne- 

 bjerg og Hummingeland viser Havstokken sig som lav Klint , ofte 

 med Sandskred, som dog ikke gaae umiddelbart ned i Havet, men 

 ofte have en bred flad Dæmning foran sig. Ind imod Fjorden 

 derimod er Aftækningen ganske jævn og taber sig endelig i Sylt- 

 eng , ofte af betydelig Udstrækning. Vild , øde og tilmed eien- 

 dommelig blev Bevoxningen først, da jeg havde passeret Dragsminde 

 (Bredfjed, Tjørnebjerg). Den egentlige Havstok bestod af grovt 

 Sand med større eller mindre Rullestene , foroven bedækket af 

 Græs (Triticum repens og junceum, Car ex arenaria). Her viste 

 sig nedenfor Græsset eller paa den næsten nøgne Sandflade 

 Crambe maritima og Brassica oleracea 1 ) , den sidste sporadisk: 

 aldrig mange samlede, men dog visende sig uafladelig langs hele 

 Havstokkens ydre Rand i c. 1 Mils Længde. Den var omtr. 1 Al. 

 høi, næsten udelt, storblomstret og med frisk grønne Blade (omtr. 

 som den fra Helgoland i Fl. Dan.). Imellem disse saae jeg et 

 Par Gange Solanum Dulcamara, som ellers ikke fandtes der i 

 Omegnen. Den var her fremliggende , næsten urteagtig , saftig, 

 graagrøn (se Samlingen) 2 ). 



*) Sml. dog Kiærskou i Bot. Tidsskrift XVII, pag. 178. 

 2 ) Dette er $. Dulcam. var. marinum Bab. 



J. Lge. 



