281 



Vi have nu kun tilbage at omtale „Kjæret", den lave 

 Strækning, der omgives af Bakkerne. Det skal før have 

 været en Sø; Vandet har man afledet gjennem „Renden", 

 der fører imod Vest gjennem Bakkerne (Se Fig. 1). Den 

 nordlige Del (omtrent til den nordligste af de to „Bakkeøer") 

 er for største Delen sur Eng. Der findes ogsaa en lille Sø 

 eller Dam , i hvilken voxer Equisetum limosum og i Vand- 

 kanten Littorella lacustris. 



Den sydlige Del af „Kjæret" er den frugtbareste — eller 

 den eneste frugtbare — Del af Anholt. Her dyrkes de sæd- 

 vanlige Kornsorter, selv Hvede. Enge findes ogsaa, frisk grønne 

 og tilstrækkelig udgrøftede, med mange Regnorme. 



Vegetationen i „Kjæret" frembyder intet særlig mærke- 

 ligt. I den dyrkede Del findes almindelige Ukrudsplanter, 

 saasom Mentha arvensis, Brunella vulgaris, Stachys palustris, 

 Alector olophus minor, Anchusa officinalis, Linum catharticmn, 

 Anagallis arvensis, Raphanns Raphanistrum, Sinapis arvensis, 

 Brassica campestris, Polygonum Hydropiper og lapathifoli- 

 um o. s. v. 



I eller ved Grøfterne og i „Renden" kan man træffe 

 f. Ex. Sparganium simplex og microcarpum, Alisma Plantago, 

 Triglochin palustre, Heleocharis palustris, Juncus filiformis 

 og conglomérats, Carex leporina og panicea, Myosotis palu- 

 stris, Galium palustre, Sium angustifolium, — og følgende 

 submerse eller svømmende: Potamogeton coloratus og pusillus, 

 Callitriche sp. 



De lodrette Sider af de ofte dybe Grøfter klædtes af en 

 frodig Mosvegetation, hvor særlig Webera albicans var frem- 

 herskende; desuden fandtes her Webera proligera, Mnium 

 punctatum o. a. I stor Mængde voxede her en Cardamine, 

 som aldrig saas med Blomster. 



I den nordlige Del af „Kjæret" fandtes Planter som 

 Carex Oederi, vulgaris og panicea, Juncus supinus, Ger ar di, 

 bufonius og lampocarpus, Luzula midtifiora, Scirpus setaceus, 



