357 



friskgrønne ud, at man godt kunde indbilde sig, naar man 

 kan rettede Blikket mod dem, at man allerede var langt inde 

 i Foraaret. Planterne havde egentlig ikke Vinterpræg, hvert 

 Individ havde en større Rigdom af grønne Blade, end man 

 plejer at træffe hos de overvintrende Planter i Island, og 

 meget færre visnede Blade. 



A. Friskgrønne med anlagte Blomster. 



Taraxacum officinale med en fuldtdannet Kurv, der ikke 



havde andet tilbage end at aabnes. 

 Ranunculus repens, Æggene vare endnu ikke dannede. 

 Veronica serpyllifolia, Æggene ikke dannede. 

 Alchemilla vulgaris, Frugtbladene ikke synlige. 



B. Med friskgrønne Blade. 



Leontodon autumnalis, Frostspalter udfor Nerverne. 

 Plantago major Koenigia islandica 



Potentilla anserina Montia rivularis. 



Græsarterne vare overalt her friskgrønne, og Vegetationens 

 Hovedmasse var netop dannet af disse 1 ). 



Vandvegetationen. Det, som strax tiltrak sig Opmærk- 

 somheden her, var det udstrakte Cyanophyeetum. Hvor 

 Vandet var varmt, fandtes der en tæt sammenhængende 

 Hinde af Blaagrønalger, der dækkede Bunden helt; især var 

 dette Tilfældet paa en lang Strækning nedenfor de egentlige 

 varme Kilder, hvor der strømmede varmt Vand fra disse. 

 Undertiden saa man kegleformede, ofte ret store, Udposninger 

 paa denne Hinde; disse rives itu, og da kommer der et 

 rundt Hul i den ellers sammenhængende Hinde. Disse kegle- 

 formede Udposninger skyldes ikke Forhøjninger i Bunden, der 

 som oftest var jevn. — Hvor dette Cyanophyeetum var mest 

 udbredt, var Varmen i Vandets Overflade -f 30° G. Omkring 

 de egentlige varme Kilder, de Huller hvoraf det varme Vand 

 kommer op, var der ogsaa et Dække af Blaagrønalger paa 

 Klipperne ovenfor Vandet. Liggende paa denne Hinde viste 

 Thermometret + 25 til 30° G. I indtil 45° G. saa jeg Blaa- 



*) Om Vegetationen ved Laugarne se: G. Grønlund: Karakteristik af 

 Plantevæxten paa Island. Naturhist. Foren. Festskr. p. 141. 



