358 



grønalgerne voxe, men i de Huller, hvor Varmen steg her- 

 over, var der ingen Vegetation. Af Grønalger saa jeg ikke 

 andre end Draparnaldia glomerata, der voxede sparsomt 

 paa Stene i Bunden. Her var Vandets Varme i Overfladen 

 15—20°, men ved Bunden + 10°. • 



Ovenfor de varme Kilder voxede Potamogeton gramineus, 

 dog ikke i stor Mængde. Vandets Varme var -f 10°* 



Som allerede fremhævet, var det først paa Exkursionen 

 den 28. og 29. April, at det mærkedes, at Planterne for 

 Alvor vare begyndte at voxe, dog maa herfra undtages Myr- 

 strækningerne, hvor Isen i Jordbunden endnu ikke var smeltet. 

 Fjeldmarksplanterne vare næsten overalt begyndte at voxe; 

 de nye Blade se mere friskgrønne ud end de ældre, men 

 ofte vise de sig dog rødfarvede. Silene-Tueme ere af meget 

 forskjelligt Udseende, idet man kan træffe dem i alle mulige 

 Overgangsformer fra helt brune (Vinterstadiet) til helt grønne. 

 Man træffer hyppigt, at Læsiden af Tuen er bleven grøn, 

 medens den anden Side endnu har uforandret Udseende. 

 Hvor der var Læ, vare Gramineerne synlig begyndt at voxe, 

 medens de paa mere udsatte Steder vare af uforandret Ud- 

 seende. Den først udsprungne Plante, Saxifraga oppositi- 

 folia, fandt jeg den 29. April 1 ). Efter min Erfaring er den 

 den først blomstrende Vaarplante i Island, hvad den ogsaa er 

 i de arktiske Lande 2 ), hvilket let forklares ved, at den har 

 fuldt dannede overvintrende Blomster, som allerede frem- 

 hævet. Da den blomstrer saa tidlig, ere dens Blomster ofte 

 udsatte for kolde Vinde og Frost, men dette synes ikke at 

 genere dem noget videre. Paa min Rejse til Vestfjordene 

 saa jeg den i Stykkesholm tidlig om Morgenen den 6. Maj 

 blomstrende overalt, medens Jorden var hvid af Rim og stiv 



J ) Blomstrede i Øst-Island i 1894 første Gang d. 6. April, cfr. Bot. Tidsskr. 

 19. B. S. 294. 



2 ) cfr. E. Warming: Biologiske Optegnelser om grønlandske Planter 

 2. Bot. Tidsskr. 16. B. pag. 29. Kbh. 1886. 



