XLIV 



Undersøgelse af Færøerne iværksat og ved forskjellige Botanikeres 

 Rejser derop i Aarene 1895—97 turde et saa stort Materiale nu være 

 indsamlet, at dette Amt af Danmark, naar det er blevet bearbejdet og 

 Resultaterne om et Par Aarstid publicerede, forhaabentlig vil være den 

 alsidigt fuldstændigst undersøgte Del. Vi maa da have Lov til i en 

 Aarrække at overlade de tilfældige Rejsende at fortsætte. — Danmarks 

 øvrige Amter. Hvad Floraen angaar, trænges der vel mest til en 

 ny Mosflora og til Floraer over Thallofyterne ; vi have vel en Likenflora, 

 men ingen Algeflora siden Lyngbye (undt. Jacobsens Desmidiaceer og 

 Heibergs Diatoméer), og ingen Svampeflora (uden Raunkiærs Slim- 

 svampe og Rostrups Brandsvampe) ; m. H. t. Svampene forvente Botanikerne 

 dog, at E. Rostrup vil give en Flora over visse Grupper og Severin Peter- 

 sen over andre ; Havalgerne bearbejdes jo af Rosenvinge, og enkelte andre 

 Alge-Grupper af Østrup og Frk. Hallas. Med H. t. Karplanterne er der 

 samlet et meget stort Materiale i 1) Langes Haandbog, 2) Langes og 

 Mortensens Fortegnelser over nye Fund, 3) i de forskjellige Lokalfloraer, 

 hvilke Taleren nævnte, 4) i de mange Exkursionsberetninger i Botan. 

 Tidsskrift, saa at der maa kunne gives en meget fyldig og korrekt 

 Fremstilling af de floristiske Forskjelligheder i Danmark, og Spørgs- 

 maalene om Forholdet til Nabofloraerne og Floraens Historie, der ja 

 ogsaa behandles fra palæontologisk Side , maa man derigjennem kunne 

 rykke lidt nærmere ind paa Livet. Det gjælder her om, at den rette 

 Haand og det rette Hoved tager denne Opgave op. Vegetationen er 

 langt sparsommere behandlet, navnlig er den endnu meget lidt be- 

 handlet i biologisk Retning; vi have Vaupells Skove, Andresens Klitter, 

 og vi have nyere Skildringer af Raunkiær, Taleren, Baagøe og Ravn, 

 samt kunne vente andre; vi have desuden alle de Bidrag, som forskjel- 

 lige Lokalfloraer give, men i det Hele er det indsamlede og publicerede 

 Materiale langtfra tilstrækkeligt til, at en omfattende Skildring af Dan- 

 marks Vegetation derpaa kan bygges; særligt vides meget lidet om den 

 Rolle, de lavere Planter spille i Plantedækket og dets Historie. Man 

 kunde vist godt stræbe hen mod en botanisk Kortlægning af Landet i' 

 Lighed med den geologiske ved D. G. U. , men endnu er det umuligt at 

 udføre en saadan. Af alle danske Landsdele er Jylland ubetinget mest 

 stedmoderligt behandlet baade hvad Flora og Vegetation betræffer, men 

 Jylland er paa den anden Side netop den Del, der nu mindst, bør 

 skubbes til Side; om Jyllands botaniske Undersøgelse bør det i de 

 nærmeste Aar fortrinsvis dreje sig. 



Hvorledes fremmes nu den botaniske Undersøgelse af Danmark? 

 Taleren anviste følgende Midler: 1) ved at der udsættes Prisopgaver 

 f. Ex. fra Universitetet, K. D. Vid. Selsk. eller maaske endog Botan. Foren. 

 Taleren har for en halv Snes Aar siden udsat en Prisopgave om Klit- 

 vegetationen, der forblev ubesvaret, en om Hederne, der besvaredes af 

 Gand. Mentz, og har iaar faaet en tredie i lidt forskjellig Retning udsat J ). 



J ) En til Nutidens Standpunkt svarende Skildring af Plante væxten i 

 et Omraade af Danmark, hvis Størrelse ikke maa være mindre end 



