XL VI 



Anvendelse han aarlig skal indhente Ministeriets Tilladelse. Taleren 

 har forvisset sig om, at det ikke vil støde paa Vanskeligheder, naar den 

 anvendes til Indsamling af Planter til vore Samlinger, hvormed da kan 

 forbindes botanisk Undersøgelse af Landet. Det er hans Agt i de 

 nærmeste Aar at gjøre Jylland n. f. Limfjorden og Limfjordsøerne til 

 Gjenstand for saadan Undersøgelse, ved en eller anden dertil skikket 

 yngre Botaniker, foruden ogsaa ved egne Rejser; senere agter han da 

 at avancere længere syd paa i Jylland, saa at denne Del af Landet kan 

 blive alsidig undersøgt, og maaske vil han da senere, naar Erfaring er 

 indvundet, søge og kunne haabe paa større Understøttelse fra Statens Side. 



Hvorfor nu netop Jylland? Denne Provins er gjentagne 

 Gange i Foredraget bleven fremdraget; Grunden er, at Halvøen er den 

 slettest undersøgte Del, og Havens Herbarier, der bør være meget rige 

 m. H. t. Landets egen Flora, indeholde kun meget lidt fra Jylland. Men 

 dertil kommer følgende: Jylland er den Del af Landet, i hvilken de 

 naturlige, af Kulturen uforstyrrede Naturforhold ere bedst bevarede; det 

 bør da være meget lokkende for Botanikerne at studere dette Land, 

 langt mere end det af Mennesker og Dyr overtrampede, gjennempløjede 

 og paa mangfoldige Maader forandrede Kulturland i de andre Lands- 

 dele; endnu er der en Poesi over Jyllands vide Hedesletter og vilde, 

 triste Klitter, som ingen anden Del af Landet kan frembyde. Men hvor 

 længe varer det? Om faa Decennier vil Alt være forandret, tb i i ingen 

 anden Landsdel arbejdes der med saadan Energi paa Indvinding af 

 Kulturland som der 1 ). Som Fædrelandsvenner, der se paa Landets 

 økonomiske Fremtid, maa vi være opfyldte af Glæde derover, som Bo- 

 tanikere se vi det med en ejendommelig Sorg. Ikke troede Taleren, at 

 Kulturen just vil udrydde mange Arter, skjønt ingen veed det; om 

 Brygger Schiøtz ikke havde taget sig af Arctostaphylos alpina, havde 

 den rimeligvis nu været udryddet fra dens eneste kjendte Voxested. 

 Men hvad der vil forandres, det er Vegetationen i sin Helhed, Arternes 

 relative Mængdeforhold og Vegetationens Fysiognomi. Det gjælder om 

 at bevare Billedet af Naturen som den endnu er og i Aarhundreder har 

 været i Jylland, før det udslettes. Dertil bør altsaa de enkelte Botanikere 

 i Danmark opfordres, og der har Botanisk Forening en smuk Opgave, 

 som den ikke bør lade ligge. Taleren foreslog derfor, at Botan. Forening 

 i de nærmest kommende Aar retter al sin Kraft, ved de til dens 

 Raadighed staaende Midler, paa den alsidige botaniske Undersøgelse af 

 Jylland, altsaa navnlig ved at 1) støtte Botanikere til at udføre Rejser 

 der, 2) gjøre sine store Exkursioner derover og sørge for fyldigere Be- 

 retninger om disse, 3) fremkalde Lokalfloraer med indgaaende Vege- 

 tationsskildringer ved Botanikere, som ere bosiddende i forskjellige Egne 

 eller af andre Grunde let kunne komme til at undersøge dem. 



l ) Endog den prægtige Studeli-(Raabjerg-)Mile har en Mand jo tænkt 

 paa at tilplante, skjønt Klitvæsenet lader den ligge, i sund For- 

 staaelse af, at, da den ingen Skade gjør, er den meget mere værd 

 som den nu er, end om der kom en Fyrreskov til at staa paa den. 

 Jeg kjender intet mere storslaaet skjønt i sin Vis og vildt poetisk 

 i Jylland end Studeli-Mile. 



