9 



rodslaaende, umaadelig lange Ranker Tavle 1 kan give en 

 ganske god Forestilling. Fotografiet er taget paa Sydkysten 

 af St. Croix, Skoven i Baggrunden er Hippomane Mancinella. 



Dette Forhold er ogsaa fremhævet af Warming 1 ), der 

 gjør opmærksom paa, at denne Forskjel mellem vore Klit- 

 planter og de tropiske vistnok maa sættes i Forbindelse med, 

 at Sandet dér sjældent fyger, hvorfor Planterne ikke er udsatte 

 for at tilsandes, medens vore derimod stadig blive dækkede 

 af Sandet, ja endog som bekjendt fordre dette for at trives 

 frodigt. 



Med Hensyn til de her nævnte Sandstrandsplanters 

 Bladanatomi henvises til Warmings Halofytstudier, hvor de 

 fleste Arter ere udførligt omtalte og afbildede 2 ). Canavalia 

 obtusifolia DG. er imidlertid kun ganske kort omtalt dér, og 

 da den fremviser enkelte Ejendommeligheder, skal den her 

 gjøres til Gjenstand for en lidt nærmere Undersøgelse. 



Fig. 1. Canavalia obtusifolia DC. 

 A. Tværsnit af Blad. B. Oversidens Overhud, 1er. Celle med Krystal. 

 C. Undersidens Overhud. D. Stærkere forstørrede Celler med Krystaller. 

 E. Tværsnit af krystalførende Celler. F. Tværsnit af Spalteaahning. 



*) Plantesamfund pag. 259—60 og Halofytstudier 177-78. 



2 ) Ipomæa pes capræ saaledes S. 178 og 193 (Anatomi), Sesuvium 

 portulacastrum S. 180 og 211, Canavalia obtusifolia S. 188, Diodia 

 radicans S. 188 , CaJcile æqualis S. 201 , Heliotropium curassavicum 

 S. 202, H. fruticosum S. 219, Euphorbia buxifolia S. 222, Portulaca 

 oleracea S. 223, Philoxerus vermiculatus S. 224, Sporobolus virginicus 

 S. 227, Stenotaphrum americanum S. 228, Cynodon Dactylon S. 228. 



