28 



er overalt, hvor Mangrovevegetationen findes, Dynd dannet 

 af Masser af organiske Stoffer, der ophobes i det stillestaaende 

 Vand mellem Mangrovens Rødder. 



Paa St. Croix findes Mangrovevegetation i Ghristianssteds 

 Lagune, Krauses Lagune, ved Saltriver, paa Sandy Point i 

 den store Saltpond, der er adskilt fra Havet ved et ret bredt 

 Sandbælte med Sandstrandsvegetation; endvidere lidt nord 

 for Frederikssted og ved en større Saltpond paa Østenden. 

 Paa St. Thomas har jeg navnlig besøgt den store Lagune 

 paa Sydøstkysten, og paa St. Jan har jeg set Mangrovevege- 

 tation ved Cruz Bay og Coral Bay. 



Den største Lagune paa de danske Øer er Krauses Lagune 

 (se Tavle 5), der set i Afstand oppe fra Højderne inde i 

 Landet afgiver et pragtfuldt Syn med dens talrige større og 

 mindre Øer. Her har jeg ogsaa set de mest udstrakte Man- 

 grovebevoxninger. Ved en lille Bæk i den vestlige Del af 

 Lagunen besøgtes saaledes en udelukkende af Rhizophora 

 dannet Skov ; Rodtræet, voxede her paa tørlagt (i det mindste 

 da jeg besøgte Stedet i Februar 1892) 1 ), sort Mudder, og 

 dannede en ret høj, aldeles skyggefuld Skov, under hvis 

 Løvtag man, saa langt ses kunde, kun saa Luftrod ved Luft- 

 rod. Mudderet var omtrent uden Vegetation, hist og her 

 krøb en Herpestis Monnieria Kth. eller voxede en næsten 

 mandshøj Bregne: Acrostichum aureum L. (Chrysodium vul- 

 gare) 2 ). 



Rhizophora Mangle L. plejer jo forøvrigt hyppigst at 

 voxe i Vandet (Tavle 6) og kan gaa ud paa ret dybt Vand, 

 forankret som den er ved sine talrige Luftrødder. Den staar 

 dog i denne Egenskab tilbage for Rh. mucronata, der ved 

 Hjælp af sine i Almindelighed betydelig længere Kimplanter 



J ) Tidevand er omtrent umærkeligt paa de danske Øer. 



2 ) Se Eggers: Das Küstengebiet von Equador i Deutsche geographische 

 Blätter, Bind 17, Bremen 1894, pag. 276; og Jo how: Vegetations- 

 bilder aus West-Indien und Venezuela I. Die Mangrove-Sümpfe i 

 Kosmos 1884, Bind 1 pag. 3. Schimper omtaler ogsaa denne 

 Bregne 1. c. pag 65. 



