29 



kan faa Rodfæste paa dybere Vand; Rh. Mangle's Kim- 

 planter ere nemlig oftest kun omtrent V2 — 1 Fod lange; en 

 enkelt, jeg har hjembragt, havde dog en Længde af omtrent 

 I Vi Fod. 



Man kan skjelne 1 ) mellem 2 Slags Luftrødder, dem 

 der udspringe fra Grenene, og dem, der komme fra Stammen, 

 navnlig den nederste Del af denne. Disse sidste bryde frem 

 i en omtrent ret Vinkel i Forhold til Stammen og voxe lige 

 ud, undertiden endog bøjende sig lidt opad, indtil de endelig 

 i en Bue voxe ned i Mudderet, i Almindelighed efter dog 

 først at have delt sig; fra disse Rodbuer kunne nye Rod- 

 grene opstaa, der atter paa samme Maade i en Bue voxe 



Fig. 12. Basis af Mangrovetræ bag Landfogedboligen paa St. Jan. 

 Tegnet efter Naturen af Prof. Warming. 



ned i Dyndet; ved dette opnaaes, at Træet faar en meget 

 bred Basis at hvile paa. Af en saadan Basaldel af et Man- 

 grovetræ giver hosstaaende af Professor Warming paa St. 

 Jan tegnede Billede en fortrinlig Gjengivelse. 



Disse Rødder kunne altsaa, i ethvert Tilfælde i Be- 

 gyndelsen, ikke være positivt geotropiske; Karsten mener, at 

 det er deres egen Tyngde, der efterhaanden bevirker, at de 

 bøje nedad. 



*) Se Warming: Tropische Fragmente II i Englers Jahrbücher, 4de 

 Bind, 1883. pag. 520— 21, og G.Karsten: Ueber die Mangrove-Vege- 

 tation im Malayischen Archipel (Bibliotheca botanica, Hefte 22, 

 pag. 58). 



