40 



de af Sch i m per l ) omtalte og afbildede af Avicennia 

 tomentosa; dog er den øverste glatte Del af Kimstænglen her 

 større. Schimper skriver, at i Reglen aabne Frugterne sig 

 paa Træerne; de faa, vi have plukket af Træerne selv, vare 

 dog ikke sprungne op. Som af Schimper fremhævet, har 

 Kimplanten 2 store, kjødfulde, i hinanden foldede Kimblade; 

 Kimstænglens nederste Halvdel er tæt besat med ret lange 

 Haar, der tjene til at fasthæfte Planten. Hovedroden udvikles 

 ikke, derimod fremkommer tidlig et Antal (5—6) Siderødder. 



Kimbladets Anatomi er i Korthed følgende. Et Tværsnit 

 viser et Mesofyl , der helt. igjennem er dannet af rundagtige 

 Geller med smaa Intercellulærrum ; Stivelse findes rigelig. 

 Overhudscellerne ere ret smaa, og Ydervæggen ikke særlig 

 tyk; sete fra oven ere de retlinet polygonale. Paa begge 

 Bladets Sider findes nedsænkede Kirtelhaar af den sædvanlige 

 Bygning. Spalteaabninger findes derimod kun paa Under- 

 siden og i meget ringe Antal. 



Laguncularia racemosa G. 



Er i Almindelighed kun et lavere Træ eller maaske 

 snarere blot at betragte som en stor Busk paa 3—4 Metres 

 Højde (paa Tavle 8 ses til højre foroven en lille Laguncularia- 

 Busk og paa Tavle 9 til venstre et Brudstykke). De ret 

 tykke Blade have en graagrøn Farve, ere kantstillede, noget 

 opadrettede, ovale og helrandede. Naar de holdes op mod 

 Lyset, ses en Del mørke Prikker, der skyldes ejendommelige 

 Kirteldannelser , der nedenfor nærmere skulle omtales 

 (Fig. 22 L) ; paa Stilken findes tæt ved Bladpladens Begyndelse 

 2 Kirtler (Fig. 23 G). I Knoplejet ere Bladene indrullede. Som 

 alt ovenfor nævnt, har Laguncularia ligesom Avicennia nega- 

 tivt geotropiske Rødder; de, som jeg har set i dansk 

 Vestindien , vare smaa og ragede i Almindelighed kun 

 nogle faa Centimeter op af Dyndet. De vare af en lys 



l ) Schimper: Die indo-malayische Strandflora pag. 56, tab. 6, fig. 4— 8. 



