83 



kan finde det ude paa Østenden af St. Croix, næsten ude- 

 lukkende var sammensat af tornede Acacier, stod det ganske 

 bladløst og gjorde ved de talrige spidse Torne et alt andet 

 end behageligt Indtryk. Kun Saftplanterne, f. Ex. Kaktus, 

 Agaver, Bromelia etc. syntes ganske uberørte af Tørken; 

 mange Agaver vare endogsaa i fuld Blomstring og virkede 

 ved deres smukke, mange Meter høje Blomsterstande med 

 gule Blomster oplivende i det ellers ret triste Landskab. 



Den Blomsterrigdom, som nu fandtes i Krattene, mang- 

 lede dengang ganske ; hist og her saas en enkelt rødlig Lan- 

 førøa-Blomst eller en halvvissen gul Wedelia; men som Helhed 

 betragtet var alt vissent og forbrændt af Tørke og Sol; 

 Luften selv var brændende hed og opfyldt af en harpixagtig 

 Duft, stammende fra ætheriske Olier særlig i Groton-Arternes 

 Blade". 



Naar man har været oppe i Grotonkrattet og er bleven 

 træt af den graa Farve og har stukket sig tilstrækkelig, er 

 det overmaade forfriskende at komme ned i mere frodige 

 Egne, at kjøre langs de høje Sukkermarker ad Veje, kantede 

 med Palmer, Kokos- eller Kongepalmer (Oreodoxa) (se 

 Tavle 11), og paa de udyrkede Steder at træffe friskere og 

 højere Vegetation. Naar man saaledes fra de Oøfow-klædte, 

 skyggeløse Bakker S. 0. for Ghristianssted kommer ned i de 

 dybere liggende Strækninger ved Mount Welcome, saa for- 

 staar man fuldt ud den formgivende Evne, som Vandmængden 

 har overfor Vegetationen, thi her er Skov og velgjørende 

 Skygge. 



Nærmest Ghristianssted er der Højskov, stærkt paavirket 

 af Mennesker og derfor næsten uden Underskov. Nævnes 

 kan af Træer: Cicca (Euphorbiacé), Eriodendron, Anacardi- 

 um, Swietenia, Hura crepitans L., Andira inermis Sw. (Le- 

 guminos) og Kongepalmer, og som Bundvegetation ses under- 

 tiden Gapparideen Oleome pentaphylla L. 



Men længere ude lindes paa en mindre Lokalitet en 

 vistnok spontan Vegetation, der er mere interessant. Bunden 



6* 



