161 



at vi her have med Lysets Indflydelse at gjøre, men da jeg 

 hverken kjender de lokale Forhold, hvorunder Planterne 

 voxede, eller har tilstrækkeligt Kjendskab til arktiske Forhold 

 i det Hele, synes det mig ikke sikkert bevist. 



Resultaterne af den foreliggende Undersøgelse ville 

 kunne sammenfattes under følgende : 



1. Lathy rus maritimus (L.) optræder i Danmark under 

 to anatomiske Hovedtyper, der adskilles ved, at den 

 ene har dorsiventrale, den anden isolaterale Blade. 

 De benævnes efter Planternes Voxesteder henholdsvis Øster- 

 sø- og Vesterhavs-Typen. 



2. Saltdoser tilsatte til Kulturer af Lathy rus maritimus 

 (ved Vanding) ere i Stand til at gjøre dennes Blade is o la- 

 terale, medens Kontrolplanter under i øvrigt ganske ens 

 Betingelser, men uden Salt, faa dorsiventrale Blade. 



3. Grønlandske Exemplarer af Lathy rus maritimus 

 fra indtil 600' Højde over Havet fremvise en anatomisk Blad- 

 bygning, som karakteriseres ved tilnærmelsesvis isolaterale 

 Blade samt ved disses Beklædning paa Undersiden med ejen- 

 dommelige Haar: Grønlands ty pen. 



4. Planter, der udsættes for konstant, stærkt og 

 direkte Sollys, faa opadrettede og isolaterale Smaa- 

 blade, medens disse hos Kontrolplanter, som henstilles i 

 Skygge, blive horizontalt udbredte og dorsiventrale. 



5. De ganske unge Blade er under alle Forhold iso- 

 lateralt byggede i Bladkjødet. Først en Tid lang efter at 

 Bladet er traadt ud af sit Bladleje, foregaa de Forandringer 

 i Mesofyllets Bygning, der maa ske, naar denne skal blive 

 dorsiventral. 



6. En større Del af Lathyrus maritimus'' Frø er saa- 

 kaldte „ha ar de Korn", som i Maaneder kunne holde sig 

 flydende i Vandet uden at imbiberes dermed og synke til 

 Bunds. En betydningsfuld lang Transport af Frøene ved 

 Vandets Hjælp er herved saaledes betinget. 



7. At Kimstænglen hos Lathyrus maritimus efter en 



