For at faa det fulde Indtryk af Prof. Lange skulde vi 

 egentlig ogsaa se ham i hans Hjem, hvor vi i de ovenstaaende 

 Linier netop har kigget indenfor, men vi maa i denne Skitse 

 nøjes med den Antydning, at Hjemmet hørte til de bedste, 

 hvor han med sin Hustru — han var 1856 bleven gift med 

 en Datter af sin Morbroder, Lektor J. H. Bredsdorff i Sorø 

 — og sine Børn levede et lykkeligt Familieliv, og hvor der 

 tillige var en hjertelig Forstaaelse af og Sympathi med hans 

 Livsgjerning. En Ting tør vi ogsaa nok, uden at være in- 

 diskrete, røbe, at det var et i rigtig god Forstand gæstfrit 

 Hjem. Til Billedet af dette hører forresten ogsaa Rammen, 

 ikke blot Væggene — Familien talte flere Kunstnere — men 

 ogsaa Haven om Huset med en Rigdom af Planter, Træer 

 og Buske, Sirplanter og indplantede vildtvoxende danske 

 Planter, en Fylde — vel tildels paa det regelrettes og gartner- 

 mæssiges Bekostning — af Former, som neppe noget andet 

 kjøbenhavnsk Haveareal af samme Størrelse kunde opvise. 

 L. meddelte med stor Glæde andre af sine smukke Sager, 

 naar han havde faaet noget rigtig godt, og han interesserede 

 sig meget for at faa danske Planter anvendte som Sirplanter. 



Billedet af L. vilde være ufuldstændigt, hvis vi ikke endnu 

 mindedes et Træk hos ham , der var stærkt fremtrædende ; 

 det var hans gode danske Sindelag, der paa mange Maader 

 gav sig Udslag, og f. Ex. i sin Tid ikke tillod ham at tie, da 

 en preussisk Militærlæge, der havde deltaget i Felttoget 1864, 

 lod haant, i en Afhandling i et tysk Tidsskrift, om den tid- 

 ligere Behandling af Slesvigs Flora, bl. a. med saadanne 

 Kraftudtryk, citerede af L., som: „Deutsche Intelligenz und 

 deutsche Thatkraft werden hier hoffentlich bald Manches 

 bessern". Han fik baade læst og paaskrevet, d. v. s. paavist 

 Fejl og Misforstaaelser samt de latterligste Dumheder (Bot. 

 Tidsskr. 1. Bd.). L. syntes overhovedet at staa engelske og 

 franske Botanikere nærmere end tyske, hvilket vel dels hænger 

 sammen med hans særlige Arbejdsretning , dels med hans 

 Ophold i Paris, hvor han fik Lejlighed til at stifte personligt 



