248 



Dette Hraun fortsætter sig omtrent til nogle Smaahuse, 

 Hraunbæir; herfra mod Vest til Vogastapi er der 

 derimod et meget jævnt Hraun, Afstapalirauu , hvor man 

 tydelig ser de ejendommelige Størkningsfolder i Lavaen. 

 Lavningerne ere ret flade med rigelig rødbrun Muld og oftest 

 bedækkede af Gr ami n ébevoxning, men mange Steder 

 oprevne af Vinden, saaledes at den bare nøgne Jord er blottet; 

 derimod findes der ingen Hede; muligvis ere Lav- 

 ningerne for vindaabne, til at Hedevegetationen kan trives. 

 Grimmia' en er ikke nær saa fremtrædende her som i de 

 ovenfor nævnte Hraun, hvad der vel ogsaa skyldes den flade, 

 jævne Overflade; men den findes dog som Karaktérplante 

 overalt, hvor Lavningernes Græsbevoxning endnu ikke er 

 naaet hen , og Folderne i Lavaen kunne give den lidt Fod- 

 fæste. Som Exempel paa Graminébevoxningen kan følgende 

 Notits tages : Agrostis alba og Thymus Karaktérplanter, Tha- 

 lictrum, Salix herbacea, Silene acaulis, Polygonum viviparum, 

 Pinguicula, Gentiana campestris, Luzula campestris, Galium 

 saxatile, samt enkelte Empetrum, Azalea og Alchimilla alpina 

 Indblandingsplanter. 



Ved Vogastapi kommer man udenfor Lavaens Omraade; 

 i Følge Thoroddsen (15) er det doleritiske Bjærgarter, dette 

 lave Fjældparti bestaar af. Det er et fladt eller bølge- 

 formet lille Plateau med brat Affald mod Havet. Vege- 

 tationen ovenpaa er oftest kummerlig Fj æld marks- vege- 

 tation, men hist og her findes Græstæpper, og disse ligge da 

 altid et Stykke højere end den omgivende Fjældmark og ere 

 brat afskaarne med Indhulninger under sig; man ser tydeligt, 

 hvorledes Vinden blæser ind paa Græstæppet og river det op, 

 idet den fører den fine rødbrune Muld med sig og efterlader 

 de større Stene blottede; paa saaledes frembragt Stenmark 

 (melur) er det, at Fjældmarkens Planter indfinde sig. Jeg 

 noterede følgende: Armeria, Silene acaulis og maritima, 

 Empetrum, Dryas, Festuca ovina, Salix herbacea, Cerastium 

 alpinum, Arabis petræa. 



