251 



med Plantage* maritima og Carex incurva samt Gentiana 

 campestris, Taraxacum og Euphrasia latifolia.. Et Par andre 

 Lavninger uden Vand havde samme Vegetation. 



Fra Reykjanes, hvor jeg havde undersøgt Vegetationen 

 ved Solfataraerne, red jeg næste Dag (den 14de) tilbage langs 

 Sydkysten. Mellem Staöur og Jå rnger ö arstaöir var der et 

 ældre Hraun med rigelig Grimmia- og Hedebevoxning 

 (navnlig Empetrum) ; paa Vejen herfra til Höp et endnu 

 ældre, meget forvitret og rigt græsklædt Hraun. Øst 

 herfor findes et lille Fjældparti, Festarfjall af Palagonittuf. 

 Vegetationen er over Størstedelen meget fattig Fjæl dm ark, 

 kun hist og her i Lien kom ret frodige planteklædte Striber 

 frem dels med Grimmigen overvejende, dels med talrige 

 Fanerogamer. Jeg noterede i alt 36 Arter, hvoraf Grami- 

 néerne, Dryas, Galium boréale og verum, Salix herbacea og 

 Silène acaulis vare de hyppigste: sa a mange Arter 

 kan man næppe finde i Halvøens Hraun- Vegetati on 

 paa en mindre Plet, i alt Fald var det første Gang, at 

 jeg saa Hieracium floribundum * islandicum , Epilobium col- 

 linum, Viola canina o. fl. paa denne Tur. Disse Fjælde med 

 deres afrundede Form og deres løse Materiale lignede i Fra- 

 stand store Grusdynger. 



Da jeg var kommen over dem og Syd om Nüphliö ar- 

 hâl s, laa der igjen et yngre Hraun, Ögmuudarhraun , for 

 mig; det var Grimmia - klædt ; men mindre Palagonittuf- 

 Høje, som stod op i Lavastrømmen, forholdt sig paa samme 

 Maade som Festarfjall med Hensyn til Plantevæxt — ja, 

 adskilligt flere Liplanter kom til, saaledes Geranium silvati- 

 cum, Bubus saxatilis, Hieracium sp., Alector olophus minor, 

 Orchis maculata etc. 



Herfra naaede jeg omkring Sydenden af Sveifluhâls ud 

 af Lavaens Omraade til Krisuvik, hvor Bjærgarten er 

 Palagonittuf og hvor der er talrige „Melar" med Fjældmarks- 

 vegetation, men ogsaa Græsmarker og Græsmo samt Myr. 

 En Del af „Tunet" var saaledes et Eriophorum- Kjær med 



