291 



Traadene ere atter samlede i et Thailus, der i Regelen er 

 af løs Beskaffenhed og uden karakteristiske Former, under- 

 tiden dog med fastere og bestemtere Omrids (t. Ex. Rivularia- 

 Arter) *). 



1. Cellernes Bygning. 



Cellevæggene hos de blaagrønne Alger ere stedse 

 ganske tynde og fine, tilsyneladende strukturløse Hinder. I 

 de levende Planter ere de undertiden vanskelige at faa Øje 

 paa, men naar Gellerne plasmolyseres eller behandles med 

 Stoffer, som destruere Protoplasmaet (t. Ex. 33 pCt. Krom- 

 syre), træder Væggen skarpt og tydeligt frem. Det samme 

 er ofte Tilfældet i Præparater af indtørrede Herbarieexem- 

 plarer, hvor Plasmaet har kontraheret sig mod Gellernes 

 Indre, efterladende et tomt Rum mellem sig og Væggene. 



Til Trods for sin ringe Tykkelse er Væggen dog lagdelt, 

 men denne Lagdeling kommer først til Syne, naar Gellerne 

 anbringes i Opløsninger af Stoffer, som faa Væggene til at 

 svulme op (eau de Javelle, t. Ex.). 



Den kemiske Sammensætning af Væggene kjendes ikke 

 med Sikkerhed. De bestaa aldrig af Cellulose 2 ), men af 

 Stoffer, som antages at staa de højere Planters Kutin nær 

 (Gomont). 



Protoplasmaet. I Protoplasmaet kan adskilles Kro- 

 matoforer, Korn og Vakuoler. Selve Protoplasmaet 

 bestaar af en fint grynet Masse, hvor de enkelte Gryn ikke 

 tydeligt lade sig skjelne. Cellekerner ere ikke paa- 



J ) Skjønt Berettigelsen af denne Anvendelse af Ordet Thallus ikke 

 overalt er lige stor og for mange Arters Vedkommende maaske vil 

 kunne omtvistes, benyttes dog for Simpelheds Skyld dette Ord stedse 

 i det følgende til Betegnelse af de blaagrønne Algers ydre, ma- 

 kroskopiske Væxtformer. 



2 ) Klorzinkjod eller Jod-Svovlsyre farver saaledes aldrig Væggene blaa. 

 Er man i Tvivl, om man har en blaagrøn Alge eller Grønalge for 

 sig, kan Klorzinkjod undertiden afgjøre dette. 



Botanisk Tidsskrift. 22. Bind. 19 



