_j>94_ 



indad mod Cellens Indre og tilsidst lukkes, saa at den op- 

 rindelige Celle afdeles i to. I et Præparat af Celler, der ere 

 i livlig Deling, vil man oftest finde alle Stadier af Celledeling 

 repræsenterede. Efter Delingen kunne de nydannede Vægge 

 enten helt eller delvis spaltes eller forblive uspaltede; især 

 heraf afhænger den Grad af Fasthed, hvormed Cellerne for- 

 bindes til Enheder af højere Orden (Grupperne Coccogoneae 

 og Hormogoneae). 



2. Trikomerne. 



I Gruppen Hormogoneae forbindes Cellerne til Triko- 

 mer 1 ). Disse ere cylindriske Traade, som hos de fleste be- 

 staa af een Række Celler, sjældnere af flere (Familien Sirosi- 

 phonaceae). I Regelen ere Trikomerne ens tykke gjennem 

 hele Længden; hos Familien Oscillatoriaceae afsmalnes de 

 dog hyppigt mod begge Spidserne ved, at de yderste Celler 

 aftage i Diameter, og hos Familien Rivulariaceae er der en 

 udpræget Forskjel mellem Trikomernes Basis og Spids, idet 

 den sidste ender i et langt og tyndt Haar, hvis Celler ere 

 klare og indholdsfattige. 



Trikomerne ere enten rette eller i forskjellig Grad 

 bøjede, krummede eller snoede. Undertiden gjælder 

 dette kun Endedelene, saa at Midten kan være ret, medens 

 Enderne kunne være ombøjede; undertiden ere Trikomerne 

 gjennem hele deres Længde krummede og snoede. 



Som oftest ere Snoningerne løse og uregelmæssige, men 

 ganske regelmæssigt skruesnoede Trikomer forekomme ogsaa 

 (Slægterne Arthrospira og Spirulina). 



Med Hensyn til de Cellers Beskaffenhed, hvoraf Triko- 

 merne ere sammensatte, skjelner man mellem ensartede 

 og uensartede Trikomer (Trichomata homocystea 

 & heterocystea). Denne Adskillelse er af stor systema- 

 tisk Betydning, idet de traadformede blaagrønne Alger her- 



J ) Hos Slægten Spirulina ere Trikomerne, saavidt vides, encellede. 



