297 



(Scytonema-kvïev o. s. vi med rosenfarvede Endeceller). Ofte 

 ere de kuppelformede med afrundet Ydervæg, men hyppigt 

 ogsaa mere eller mindre tilspidset kegleformede l ). 



Ydervæggene ere ofte fortykkede (membrana incras- 

 sata), hvad der bedst træder frem, naar Trikomerne be- 

 handles med en Syre. Ejendommelige for mange Arter af 

 Oscillatoriaceerne ere Endecellernes saakaldte Hætter (ca- 

 lyptra); de skulle nærmere omtales under denne Famlilie. 



De blaagrønne Algers Trikomer besidde ikke bestemt 

 lokaliserede og afgrænsede Væxtpunkter, alle de vegeterende 

 Celler ere i Stand til at dele sig. I nogle Tilfælde kan en 

 særlig livlig Celledeling dog være henlagt til enkelte Dele af 

 Trikomet, saaledes hos mange Oscillatoria- Arter henimod 

 Spidsen, hos Rivulariaceerne under Haaret, hos Tolypothrix 

 lige under Heterocysterne o. s. v., men virkelige Væxtpunkter, 

 som hos højere Planter, findes ikke. 



3. Skederne. 



I de fleste Tilfælde ere Trikomerne omsluttede af Skeder, 

 som dannes af Cellerne ved en Udskilningsproces. 



I Modsætning til Cellevæggene farves de ofte blaaviolette 

 af Klorzinkjod 2 ) , bestaa saaledes antagelig af Cellulose 

 nærstaaende Stoffer, men ere for Resten meget forskjelligt 

 byggede i Henseende til Form, Mægtighed, Farve og Konsi- 

 stens. 



I Regelen have Skederne Form af cylindriske Rør, 

 i hvis uafbrudte Hulhed Trikomerne ere indesluttede, uaf- 

 brudte Skeder (vaginae continuae). Sjældnere afdeles 

 Skederne af lodrette Skillevægge i Rum, som svare til Cel- 

 lernes Plads indenfor, afdelte Skeder (v. septatae). 



Ere Skederne ikke gjennem hele deres Længde cylin- 

 driske, men i Spidsen tragtformet udvidede, kaldes de tragt- 



1 ) At Rivulariacétrikomets Spids er haarformet, have vi allerede omtalt. 



2 ) I Artsbeskrivelserne betegnes, at Skederne farves, ved: Klorzink- 

 jod -f. 



