309 



og levende Planter o. s. v. ; men de enkelte Arter foretrække 

 ofte et bestemt Substrat. Saaledes voxer Lyngbya lutea 

 oftest paa Træværk (Pæle og Bolværker), Calothrix scopu- 

 lorum især paa Stene og Klipper; andre ere i denne Hen- 

 seende mere indifferente. Typiske, exklusive E pif y ter 

 findes ogsaa blandt de blaagrønne Alger (Lyngbya-, Calo- 

 thrix-Arter, mange Ghamaesiphonaceer) , medens andre lige 

 saa godt trives paa dødt Substrat (Bivularia atra, Micro- 

 chaete grisea). Om der forekommer ægte parasitiske 

 Blaagrønalger , er meget tvivlsomt og vel neppe sandsynligt. 

 Man bar formodet parasitisk Levevis dels hos en Art som 

 Calothrix parasitica, der stedse voxer nedsænket i Nemalion- 

 Arternes Overfladevæv, dels hos flere Nostocaceer (Nostoc, 

 Anabaena), som ikke mindre regelmæssigt træffes enten i 

 naturlige Vævshulrum hos enkelte Kryptogamer (thalløse 

 Halvmosser, Azolla) eller inde i selve Vævet mellem Gellerne 

 (i Stængler af Gunnera samt i Rødder af flere Gykadeer). 

 Om disse stedse farvestofførende Planter maa betragtes som 

 assimilerende Hemiparasiter eller blot som autofyte Endo- 

 fyter vil være meget vanskeligt at afgjøre. I alt Fald for 

 den i Gunnera's og Gycadeers Væv levende Nostoc puncti- 

 forme's Vedkommende er det vel sandsynligt, at den fra 

 Værtplantens Geller tager en Del af de Næringsstoffer, den 

 har Behov, men hvilke, vides ikke; forøvrigt er denne Art 

 ifølge nyere Undersøgelser ogsaa istand til at trives udenfor 

 de nævnte Værtplanter (B.Jönsson, P. Hariot 1 ). 



ved vore Kyster (Microcoleus clitlionoplastes & tenerrimus, Lyng- 

 bya aestuarii, Spirulina sitbsalsa, Anabaena variabilis Sc toritlosa, 

 Nodularia Harveyana, Phormidium-kviev o. s. v.) ; ved disse Algers 

 Væxt bindes de enkelte Korn i det fugtige Sand tættere sammen; 

 særlig er Microcoleus chthonoplastes virksom i saa Henseende; den 

 formaar ogsaa at sammenbinde Lerpartikler og udøver herved en 

 vis jorddannende Virksomhed. Jfr. herom Hofman-Bang: Om 

 Gonfervernes Nytte i Naturens Husholdning (Vid. Selsk. Skr., 2. Bd., 

 1828.) 



M Jfr. P. Hariot i Comptes rendus des séances de F Académie des 

 Sciences, tome GXV, p. 325, 1892, Sur une algue qui vit dans les 

 racines des Gycadées. 



20* 



