XIV 



Mindre Meddelelser. 



Om Beta maritimas Udbredelse ved Store Belt, 



af M. J. Mathiassen. 



Beta maritima har hos os sin Voxekreds i et Bælte midt igjennem 

 Landet fra Syd til Nord, idet Langes Haandbog — foruden en mere 

 ubestemt: Jylland, paa Vestkanten — angiver 15 Voxesteder fra Kysterne 

 af Store Belt og Nord derfor indtil Frederiksbavn, hvortil jeg kan føje: 

 Musholm, Refsnæs og Sjællands Odde, og Dr. Rostrup har endvidere 

 nævnt den fra Sejerø. 



Da jeg har haft Lejlighed til at iagttage dens Frugters Flydeevne 

 i salt Vand, kunde jeg mulig give et lille Bidrag til dens Udbredelses- 

 historie. 



Naar den med det blivende Bioster forsynede Frugt er tør, kan 

 den holde sig flydende paa Havvand i nogen Tid. To Dage efter, at 

 jeg havde lagt en Del Frugter i Vand, sank de dog næsten alle til 

 Bunds, da jeg rystede Flasken: men selv denne korte Flydetid vil være 

 tilstrækkelig til, at den fra det gamle Drejerske Voxested Reersø kan 

 have befolket alle Kyster af Store Belt; thi som bekjendt er der ofte 

 meget stærk Strøm i dette Sund baade ved „Søndenvande" og „Norden- 

 vande". Desuden skal jeg nævne et godt Exempel paa, at den har ud- 

 bredt sig paa denne Maade. I Oktober 1891 gik jeg en Tur fra Mulle- 

 rup Havn langs Bæltet forbi Drøsselbjerg til Bildsø Skov og fandt der 

 Beta maritima i en saadan Mængde, at jeg talte over hundrede Planter 

 paa en Strækning af mindre end en halv Mil, hvilket forundrede mig 

 meget, da jeg siden 1886 i Reglen havde passeret samme Strækning et 

 Par Gange om Aaret uden at se noget til denne Plante, som jeg godt 

 kjendte fra Reersø , og som er let kjendelig selv som ganske ung med 

 sine Rosetter af de tykke æg-rudeformige Grundblade. Jeg kunde 

 naturligvis have overset den; men det viste sig, at alle de Exemplarer, 

 jeg saa, vare unge Planter, ikke én havde Frugt, hvilket jo maatte 

 være Tilfældet saa sent paa Aaret, hvis de havde været der før. Deraf 

 sluttede jeg, at en Storm fra Vest eller Nordvest i Forening med Strøm 

 fra Nord, efter forudgaaende tørt Vejr, under et Højvande maatte have 

 ført Frugter fra det nærliggende Reersø eller Musholm og besaaet 

 Kysten dermed. At det havde strakt sig længere Syd paa, viste sig 

 Dagen efter, da jeg fandt lignende Planter udfor Stillinge. Da jeg var 

 i Færd med at skrive dette, faldt det mig ind, at jeg fra Meteorologisk 

 Institut mulig kunde faa Bekræftelse paa min Antagelse om en Storm, 

 der var i Stand til at transportere Frugter IVa Mil paa ca. 36 Timer, 

 og Materiale blev mig da ogsaa beredvilligt overladt. Det viste sig 

 imidlertid, at der ikke kunde findes nogen tør Periode forud for en 

 Storm i Vintertiden 90—91, saa jeg ikke kunde benytte Antagelsen om, 

 at Frugterne havde været tørre. Der maatte derfor ogsaa forsøges med 

 fugtige Frugter, og dette Forsøg viste , at næsten alle sank efter ca. 18 

 Timers Forløb. Dette kunde tyde paa, at Bevægelsen maatte være 

 foregaaet tre Gange saa hurtigt. Nogle Frugter holdt sig imidlertid 



