XVI 



Diatoméer paa Vandingsenge , 



af J. S. Deichmann Branth. 



Det hører til de tidligste Foraarstegn, at der paa lavt Vand i 

 Grøfter og Pytter viser sig grønlige Bobler, som ved mikroskopisk Efter- 

 syn erkjendes at være dannede af Alger, aldeles overvejende Diatoméer. 

 Den brunlige Slim, som Vandingen af en Eng afsætter paa Græsstraa 

 og Blade, viste sig om Foraaret ogsaa mest at være dannet af Diato- 

 méer, medens den om Efteraaret dannes af organisk Detritus især sønder- 

 revne og halvt opløste Blade af Græs uden nogen Indblanding af Dia- 

 tomeer. Som Følge af, at dette Diatoméslam udtørres, bliver Græsset, 

 naar Vandet om Foraaret tages fra Engen, paa lavere Steder ganske 

 hvidt. For saa vidt dette tidligere er bemærket, har man vistnok an- 

 taget det hvide Overtræk for Kalk, som ofte, især ved Søbredder, sætter 

 Skorpe paa Sten og Vandplanter. Det er imidlertid meget let ved Prøve 

 med en Syre at overbevise sig om, at det hvide Overtræk efter Foraars- 

 Engvandingen ikke er Kalk, og mikroskopisk Undersøgelse viser ved 

 første Øjekast, at det er Diatoméer. For at faa konstateret hvilke Arter, 

 der udgjøre Hovedmassen af dette Overtræk, tog jeg i et Par Foraar 

 hist og her Prøver, angaaende hvis sikrere Bestemmelse, end jeg var 

 i Stand til, jeg henvendte mig til Hr. Gand. polyt. Østrup. Den hyp- 

 pigste, dog ikke i hvert Aar lige hyppige, er den let kjendelige Meri- 

 dian circulare Ag. tillige med Gomphonema angustatum Kütz. og Fra- 

 gilaria capucina Desm., dernæst Achw anthes laticeolata Grun , Synedra 

 ulna Ehr., Surirella anqusta Kütz., Hantzschia amphioxys Grun., Na- 

 vicula viridula Kütz. og flere i ringere Mængde. Sandsynligvis ere de 

 ikke alene tilførte med Vandet, men leve paa den fugtige Eng og for- 

 mere sig ved, at Vandingen tilfører dem gode Livsbetingelser paa den 

 rette Aarstid. 



Ovenanførte Iagttagelser ere gjorte paa nogle Skovenge en Mil Syd 

 for Skanderborg, hvilke vandes fra Bække, der løbe gjennem Mark og Skov, 

 altsaa hvad der kaldes „godt Vand". Om der er Diatoméer, f. Ex. paa 

 de store Enge i Vestjylland, fortjente vel at undersøges, og vil foreløbig 

 kunne skjønnes af om der efterlades et hvidt Overtræk, som ikke be- 

 staar af Kalk. 



Iagttagelsen er af nogen praktisk Betydning, da man hidtil har 

 anset Foraarsvandingen paa Enge for at tilføre langt færre organiske 

 Stoffer end Efteraarsvandingen , væsenlig kun som en Befugtningsvan- 

 ding, men ikke en Gødevanding. En saa stærk Formering af Diatoméer, 

 at der efterlades et hvidt Overtræk, som naturligvis snart falder til 

 Jorden, vil dog baade forbedre Engens fysiske Beskaffenhed ved at de 

 fine Kiselskaller blandes i den tunge og kolde Engjord og tilføre Gød- 

 ning ved Skallernes Indhold af organiske Dele. 



