XXV 



Foreningsmøder i 1899. 



Medet den 25. Februar 1899. 



Tilstede: Kolderup Rosenvinge, W.Johannsen, Fik. E. Møller, Frie- 

 drichsen, A. Lange, Deichmann, A. Møller, Ferdinand, Nyeland, H. Mor- 

 tensen, Warming, Didrichsen, Raunkiær, Elberling, J. Hartz, O. Møller, 

 N. Hartz, Rartholin, Raagøe. Frk. Hallas, Edm. Andersen, Rørgesen, Trier, 

 A.Hansen, Rrusendorff, Sarauw; samt af Naturhistorisk Forening 2. 



Direktør St. Nyeland, Vil vorde, talte om gamle botaniske Haver 

 i Norden. I 1519 mageskiftede Garmelitterne Hvide Kloster i St. 

 Pederstræde. Her fik Peter Kylling senere sin botaniske Have; han om- 

 taler gamle Kirsebærtrær fra Munketiden. Universitetet havde flere 

 Haver, uden at de dog vare botaniske Haver. I Universitetsregnskabet 

 for 1534—40 omtales 3—4 saadanne Haver. I 1600 oprettedes den første 

 botaniske Have i Studiegaarden. I Dokumentet staar der „En medicinsk 

 Hauge, der der skulle ympes og plantes især Simplicia". Den Professor, 

 der fik Rolig der, skulde passe Haven, men fik ingen Penge dertil. 

 Senere dyrkede Ole Worm med stor Flid denne akademiske Have og 

 skaffede mange Planter dertil. I 1638 havde Hofmedicus Sperling en 

 berømt botanisk Have i Rosenborg, hvoraf Tegning haves i Vilvordes 

 Samlinger. Redene vare kantede med Rrædder og Lægter. Den om- 

 tales i Sperlings i 1842 udgivne „Hortus Ghristianus". 



Den bot. Have i Upsala omtales i O. Rudbeck: Hortus Upsaliensis 

 1658; Tegning af den haves paa Vilvorde. 



Fra Tiden 1680—1690 foreligger en Liste over de Planter, der 

 dyrkedes i Rot. Have i Kjøbenhavn; men det er uafgjort, om den re- 

 fererer sig til Universitetets eller til P. Kyllings Have. Holger Jacobæus 

 siger i sin Rejsejournal 1680: „I Kongens Have findes mange sjeldne 

 Planter og en Labyrinth . . .". Niels Rosenkrantz 1 prægtige Have, der 

 laa ved Hallandsaas (nu Kongens Nytorv), omtales samtidig; den „er 

 fuld af udenlandske Planter. Jeg har havt samme Nytte af den, som 

 af en academisk Have, den vi endnu mangle." Dette sidste er jo ikke 

 til megen Ros for den akademiske Have, saa den nysnævnte Planteliste 

 er vel snarest fra P. Kyllings Have, der var særdeles god i 1684. Kyl- 

 ling taler meget om Klingenbergs botaniske Haver; der findes en over- 

 ordentlig vel ført Dagbog over de mange Planter, som Klingenberg, der 

 døde i 1690, dyrkede ved Hamborg, Højeris og i Kjøbenhavn. I 1696 

 gav R. Rartholin en Hovedstol paa 1200 Daler, hvoraf Renterne skulde 

 benyttes til den akademiske Haves Vedligeholdelse. Denne blev istand- 

 sat af Muus, P. Kyllings Elev, men Pengene slog daarligt til. 



Ved Aar 1700 kom de franske Haveanlæg, og fra den Tid blev 

 det de botaniske Havers Opgave at huse alle de Planter, der vare ude- 

 lukkede fra de franske Anlæg. I 1720 giver Joh. Ruchwaldt en Katalog- 

 over den bot. Haves Planter; men i samme Aar blev den akademiske 

 Have i Studiegaarden meget formindsket, da Gaderne blev omlagte 

 efter Rranden, især Skidenstræde. Af Haven paa den Tid haves Teg- 

 ning paa Vilvorde. En stor bot. Have anlagdes i 1743 paa Sorgenfri af 



Botanisk Tidsskrift. 22. Bind (Meddelelser). 3 



