XXVI 



Kronprins Frederik, senere Frederik V. Tegning deraf haves. I 1748 

 gav Hårleman Tegning til den botaniske Have i Lund, som anlagdes 

 samme Aar. Levninger af Havens Træer fra den Tid findes endnu. — 

 I 1752 blev en ny botan. Have anlagt i Kjwbenhavn, idet Frederik V 

 skænkede 11000 □ Alen dertil ved Toldbodvej. Dronningens Bredgade, 

 nu Bredgade, gik igjennem Haven og delte den i to Dele. Den var 

 hegnet med Mur; Terrænet opfyldtes, ligesom Amalienborg Haves, og 

 Plantning skete, men Pladsen var for kold. Ved kgl. Reskript af 3 A> 

 1762 skænkedes en Hovedstol paa 2500 Daler til den. Den gamle bot. 

 Have blev dog bibeholdt; den blev forbedret ifølge Tegning fra 1774. 

 Endnu staa to Lindetræer fra den Tid i Universitetsgaarden. I 1776 fik 

 Chr. Friis Rottbøll Styrelsen af Haverne; Käsemacher var botanisk 

 Gartner. I 1779 anlagdes den botaniske Have ved Charlottenlund. 



Efter Foredraget fulgte en kort Diskussion, hvorunder Prof. War- 

 ming oplyste, at han havde sat sig i Bevægelse for at faa anlagt et 

 Arboret ved Sorø. 



Modet den 11. Marts 1899. • 



Tilstede: W.Johannsen, F. K. Ravn, Kiærskou. Kolderup Rosenvinge, 

 Michélsen, A. Lange, Becker, Børgesen, M. Pedersen, J. Hartz, G. Christen- 

 sen. Friedrichsen, Johs. Schmidt, Dorph-Petersen, Didrichsen, Warming, 

 Raunkiær, Wesenberg-Lund, Stefånsson, Brusendorff, Ostenfeld, H. Mor- 

 tensen, O. Rostrup, Lindhard, Elberling, O. Møller, Mentz, E. Hallas, P. 

 Schou, Lundbye, V. A. Poulsen. 



Lektor W. Johannsen talte om arvelig Goldhed hos Byg. 



De paagjældende Undersøgelser ville blive offentliggjorte i Oversigt 

 over d. k. d. Vidensk. Selsk. Forhandl. 1899. En foreløbig Redegjørelse 

 findes i Tidsskr. f. Planteavl V, S. 78—84. 



Museumsinspektør fl. Kiærskou holdt derpaa et Foredrag om et 

 internationalt Vi d enskabsspr o g. Taleren dvælede ved Vanske- 

 ligheden ved at lære de mange forskjellige Sprog, i hvilke videnskabe- 

 lige Afhandlinger nu til Dags publiceres. Vi maatte herhjemme publi- 

 cere vore videnskabelige Afhandlinger paa fremmede Sprog. Tal. udtalte 

 sig imod det tyske Sprogs Anvendelse paa denne Maade, men anbefalede 

 varmt det engelske Sprog. Man burde søge en Samvirken med de andre 

 mindre Nationer og ad den Vej stræbe at gjøre Engelsk til internatio- 

 nalt videnskabeligt Sprog. 



Medet den 25. Marts 1899. 



Tilstede: Kiærskou, Kolderup Rosenvinge, Stefånsson, J. Ravn, 

 E. Hallas, Didrichsen, Lundbye, F. K. Ravn, Børgesen, Eggers, Sarauw, 

 Baagøe, Ostenfeld, Becker, E.Rostrup, Ferdinand, A.Hansen, Edm. 

 Andersen, N.Hartz, Raunkiær, H.Mortensen, Warming, M.Pedersen, 

 Weis, Brusendorff, O. Møller, V.A.Poulsen. Af Naturhist. Foren. 1. 



Museumsinspektør H. Kiærskou resumerede sit i forrige Møde holdte 

 Foredrag om et internationalt Videnskabssprog. 



Efter Opfordring af Prof. Warming oplæstes Referatet i Forhand- 

 lingsprotokollen af Mødet d. 9. Marts 1889, hvor Prof. W. havde indledet 



