RÖUELSEORGANERNA. 



25 



halfvor, som oftast förblifva skilda. Utom 

 dessa ben finnes hos Gnagarne emellan hjess- 

 och nackbenen ett udda ben, mellanhjessbenet 

 (os interparietale). 



Nackbenet (os occipitis) bildar hufvu- 

 dets bakre och undre del. Här finnes ett 

 större hål (foramen magnum), genom hvilket 

 ryggmärgen utträder, och tvenne ledknappar, 

 förmedelst hvilka hufvudet artikulerar med 

 ryggraden. Framtill är dess undre horison- 

 tala del sammanhängande med 



Kilbenet (os sphenoideum), som har en 

 mycket sammansatt form, utskjutande vinklar 

 och vinglika utskott, hvilka stundom be- 



Kranium af en gno- ° 



gare. - a. meiianhjess- ständigt förblifva sielfständiga ben (ving- 

 benet; — b, hjessbenen; ° o o \ o 



- c. pannbenen; - d, ben). Hos däggdjuren består dessutom kil— 



näsbenen. / 00 ,J 



benet af 2 sammanvuxna ben, ett främre 

 och ett bakre. 



1. Kilbenet står framtill i förbindelse med flera såväl af huf- 

 vudskålens som af ansigtets ben och liknar något till formen en 

 flygande flädermus. Dess mellersta del, som är kort och tjock, har 

 fått namn af kilbenskroppeu (corpus), hvars öfra, inåt hjernskålen 

 vända del, kallas turksadeln (sella turcica). Från denna utskjuta åt 

 hvardera sidan ett utskott, kilbenets små vingar (alae parvge), och å 

 densamma finnes äfven ett hål, hvarigenom synnerven ingår i ögat. 

 Dessutom utgå från sidorna af kilbenets kropp de s. k. stora kil- 

 bensvingarna (alte magnae), som bidraga till bildandet af ögonhålan, 

 tinninggropen och hjernskålskaviteten ; och från den undre delen af 

 kilbenskroppen utlöpa slutligen 2 nedåt riktade utskott, som kallas 

 kilbenets vingformiga utskott (processus pterygoidei). 



Tinningbenen (ossa temporum) äro belägna på hufvudets sidor 

 emellan hjessbenen, nackbenen och kilbenen. A desamma märker 

 man först en platt och lodrät del, fjällbenet (pars squamosa), från 

 hvilket ett smalt utskott (processus zygomaticus) utlöper och 

 stöter tillsammans med okbenet, samt vidare nedåt och baktill 

 en något rundad del, spenbenet (pars mastoidea), hvars undre 

 ända benämnes processus mastoideus. Från insidan af dessa 



