SINNESORGANERNA. 



21 



genomskinlig, linsformig kropp, kallad kristall-linsen, och bakom 

 denna ser man åter en genomskinlig, rund kropp, glaskroppen, 

 som intager en mycket stor del af ögonklotets hålighet och 

 innesluter en färglös, genomskinlig och något klibbig vätska, 

 hvilken fått namn af glasvätskan. På ögats bakre sida, innan- 

 för senhinnan utbreder sig koncentriskt med densamma en af 

 nerver och blodkärl genomkorsad och af ett svart pigment ge- 

 nomträngd tunn och lös hinna, kallad kärl- eller åderhinnan, 

 öfver hvilkens innersta yta slutligen näthinnan eller retina ut- 

 breder sig. Denna utgöres af en tunn genomskinlig membran, 

 i hvilken synnerven utbreder sig. Rummet mellan linsen och 

 hornhinnan är fylldt af en något salt och genomskinlig vätska. 



1. Ögats genomskinliga delar hafva tvenne ändamål: dels att 

 genomsläppa ljuset, dels att så förändra ljusstrålarnas riktning att 

 de samlas på en punkt å näthinnan. Härigenom kan ögats inre 

 fullkomligt förliknas med en camera obscura, emedan bilden af de 

 föremål, som djuren betrakta, afmålar sig på näthinnan, liksom på 

 en skärm ställd bakom detta allmänt bekanta optiska instrument. 

 Det intryck, som genom ljusets inflytande sålunda åstadkommes på 

 näthinnan, öfverföres sedan ögonblickligen till hjernan förmedelst 

 synnerven, och derigenom få djuren en sådan kunskap om de yttre 

 föremålen, som vi härofvan uppgifvit. 



2. Vi hafva redan nämnt, att åderhinnan är genomträngd af 

 ett svart pigment. Detta ligger uti sexkantiga celler, hvilka af det- 

 samma uppfyllas. Men hos många däggdjur äro dock dessa celler 

 antingen delvis eller helt och hållet färglösa och då bildar sig 

 emellan dem och senhinnan ett eget lager bestående af en temligen 

 tjock väfnad, kallad tapetum, som har en i gulgrönt eller blåaktigt 

 skimrande metallglans, hvarigenom ögat kommer att lysa i mörkret *). 

 Afvenså saknas understundom det svarta pigmentet helt och hållet, 

 så att äfven tapetum blifver genomskinligt. Senhinnan blifver då 

 synlig genom pupillen och visar sig rosenröd till följe af åderhin- 

 nans talrika blodkärl. Detta är förhållandet hos alla albinos, d. v. 

 s. hvita, varieteter bland de högre djuren och man anser att det 

 härrör från en sjukdom (leucosis), som äfven yttrar sig genom 

 saknad af pigment i öfriga kroppsdelar såsom t. ex. i håren. 



3. Ögon finnas hos alla däggdjur, utan undantag; men det 

 oaktadt gifves det dock några utländska arter, som helt och hållet 

 sakna synförmågan, derigenom att deras ögon blifvit fullständigt 



*) Så är förhållandet hos hästen, idislarne, rofdjuren, skäldjuren in. fl. 



