20 SINNESORGANERNA. 



Ögats vigtigaste del eller synorganet i egentlig och inskränkt 

 mening innehålles i ögongloben, som är en fast, rörlig och till 

 formen nästan sferisk kropp, hvilken ligger i en fördjupning å 

 ansigtets öfre del, till större delen omgifven af åtskilliga af 

 hufvudets ben och som på sin främre obetäckta del har till 

 skydd de rörliga ögonlocken med deras ögonhår, samt ögon- 

 brynen. De muskler, som åstadkomma globens rörelser, äro 

 hos menniskan och aporna 6 till antalet, hos de öfriga dägg- 

 djuren flera. Globens främre fria del, jemte insidan af ögon- 

 locken hållas ständigt fuktiga af en från tårkörtlarna afsöndrad 

 vätska. 



Ögonglobens yttre hylle bildas af tvenne hinnor : en bakre, 

 ogenomskinlig, hvitaktig — hvaraf namnet hvitögat — som 



upptager större delen af globens 

 yta och kallas senhinnan eller 

 sclerotica, och en främre, genom- 

 skinlig, som är starkare konvex 

 än sclerotica och fyller det cir- 

 kelrunda ställe, som denna sed- 

 nare lemnar öppet; den kallas 

 hornhinnan eller cornea. Genom 

 denna hinna får ljuset tillträde 

 till globens inre, som är ihåligt 

 och fylldt med genomskinliga 

 ämnen. Globens inre är afde- 

 ladt i tvenne olika stora rum, 

 ett främre och ett bakre, genom 

 regnbågshinnan eller im, som 

 nära bakom cornea är spänd som 

 en vertikal skiljevägg, men har i sin midt en öppning, pupillen, 

 hvarigenom ljuset kan vidare intränga. Iris är på mångfaldigt 

 varierande sätt färgad och eger utom nerver och kärl äfven 

 organiska muskler med dels radierande riktning, dels koncen- 

 triskt lägrade omkring pupillen. Genom dessa kan iris förändra 

 pupillens form och storlek och följaktligen äfven den genom den- 

 samma inträdande ljusknippans tjocklek. Omedelbart bakom 

 pupillen finner man vidare en, uti en elastisk hinna innesluten, 



Fig 16. 



ch s' s cr b 



r s' v pc b 



Ögats inre delar: — c, hornhinnan; — s, 

 senhinnan ; — s', en flik af senhinnan, upp- 

 viken, för att visa de innanför belägna 

 hinnorna; — ch, kärl- eller åderhinnan; — 

 t, näthinnan eller retina; — n, syn-nerven; 



— ca, ögats främre rum ; — i, iris eller regn- 

 bågshinnan; — p, pupillen; — cr, kristall- 

 linsen ; — pc, strålkroppen ; — v, glasvätskan ; 



— bb, den färglösa genomskinliga hud,' som 

 framtill bekläder ögonklotet och på undre 

 sidan ögonlocken. 



