12 



NERVSYSTEMET. 



nedåt, så 'att ryggmärgen slutligen tyckes upplösa sig i ett stort 

 antal trådar, ordnade liksom taglet i en hästsvans, hvarföre 

 äfven denna del af ryggmärgen fått namn af hästsvansen. 



Af de från hjernan och dess delar utlöpande nerver märka 

 vi förnämligast lukt-, syn-, hörsel- och smahierverna. 



Fig. 10. 

 J b 



7 9 10 11 G 



Stora] och lilla hjernan samt förlängda märgen i vertikal genomskärning. — a, stora hjernans 

 främre lob; — A, densammas mellanlob; — c, dens. bakre lob; — d, lilla hjernan; — e, 

 ryggmärgen; — /, genomskärning af hjernvalken; — g, synloberna, dolda under stora hjer- 

 nans bakre lober; — 1, luktnerverna; — 2, ögat, i iivilket synnerven ändas; — 4, fjerde 

 parets nerv; — 5, öfverkäkens nerv; — 5', första grenen af samma nerv; — 5", underkä- 

 kens nerv; — 6, sjette parets nerv, som gar till ögats muskler; — 7, ansigtsnerven ; — 9, 

 nionde parets nerv; — 10, tionde parets nerv; — 11, elfte parets nerv; — 12, tolfte pa- 

 rets nerv; — 14 och 15 halsnerver. 



Det sympathiska nervsystemet, som äfven fått namn af 

 det vegetativa lifvets nervsystem eller ganglie-nervsystemet, ut- 

 göres af ett antal från hvarandra skilda och förmedelst nerver 

 sinsemellan förbundna knutar eller s. k. ganglier, från hvilka 

 nerver utlöpa till närgränsande organer. Dylika ganglier före- 

 finnas i hufvudet, halsen, bröstet och underlifvet och de flesta 



det förra är rörelsenerv för halsens och nackens muskler, det sednare tungans rörelsenerv; 

 13, bakhufvudets nerver; — 14, ]5 och 16, trenne par öfre halsnerver; g, halsnerver; — h, 

 länd- och korsbens-nerver; — ?' och l, slutet af ryggmärgen eller den s. k. hästsvansen; — 

 k, stora höftnerven, som begifver sig till de nedre extremiteterna; — 25, ett nervpar från 

 ryggradens öfre del. Tredje, fjerde och sjette nervparen äro ögats rörelsenerver. 



