124 



KOFDJUR. 



hafva 1 knöltand på hvardera sidan i öfverkäken och ingen i un- 

 derkäken. Deras tandforniel blifver således: 



1. 1. 3. 1. 6. 1. 3. 1. 1. n . ... , - v- is U-sJ' i 



-TTs: T7 T T äTT— = 34 tander > 

 af hvilka kindtänderna äro i hög grad starka. Framdelen af kroppen 

 är dessutom mycket högre än bakdelen och halsryggen ofta försedd 

 med en slags kort malm, som djuret efter behag kan uppresa. Yicl 

 analöppningen hafva de en körtelsäck, som öppnar sig utåt och 

 af söndrar en illaluktande materia. 



Hyenorna äro nattliga djur, som hafva sina gömställen i bergs- 

 gryt och jordhålor. ])e lefva dels af smärre djur, som de sjelfva 

 döda, dels af kadaver. De mest kända äro: 



1. Fläckiga Hyenan (Hy rena crocuta Zimm.). Ljusgrå med 

 bruna fläckar. — Längd omkr. 4 fot. 



Förekommer i södra Afrika från Cap ända till Abyssinien. 



2. Striminiga Hyenan (Hysena striata Zimm.). Ljusgrå med 

 bruna tvärstrimmor och svart strupe. — Längd 3^ fot. 



Finnes i norra Afrika och vissa delar af Asien. 



6:te Familjen. Hun&arta&e Kofdjur. 



Canina. 



De hundartade rofdjuren, som bilda den andra familjen 

 ibland tågångarna, hafva hufvudet mera långsträckt, nosen spet- 

 sigare och ett större antal kindtänder än kattdjuren. Såväl i 

 öfver- som underkäken hafva de nemligen bakom roftanden på 

 hvardera sidan 2 knöltänder, samt framför densamma 3 å 4 

 roellantänder. Ögonen temligen små eller af medelstorlek. Öronen 

 spetsiga eller afrundade och, hos de vilda arterna, uppstående. 

 Benen höga, spensliga; de främre med 5, de bakre med 4 

 tår*), hvilka alla äro väpnade med temligen trubbiga, hop- 

 tryckta och ej retraktila klor. Svansen lång och, åtminstone 

 hos de vilda arterna, yfvig. 



Hithörande rofdjur hafva en större geografisk utbredning än 

 de katt-artade och deras natur lämpar sig äfven bättre efter 

 olika lefnadsförhållanden ; ty hvarest dessa sednare icke längre 

 kunna lefva, der träffar man åtminstone fjellräfvar och vargar. 

 Endast loarna dela med dem nästan samma vistelseort. 



*j Hos vissa hundracer finnes på inre sidan af bakfötterna äfven en femte ta, 

 kallad sporre. 



