178 



ROKDJUR. 



de äfven af Linné blefvo sammanförda i ett och samma slägte. 

 De äro bland mårddjuren de minst roflystna, och om man tager 

 i betraktande att de öfra knöltänderna hos dem äro starkt ut- 

 vecklade, att roftänderna jemförelsevis äro små och till stor 

 del äfven knöliga, så kan man redan på förhand sluta till att 

 dessa djur icke uteslutande lefva af rof, utan att de tillika, och 

 måhända hufvudsakligen, lifnära sig af växtämnen. De äro, lik- 

 som mårdarna, nattliga djur. 



Af detta slägte känner man endast 2 arter, af hvilka den 

 ena tillhör Europa, den andra Amerika. 



1. Gräflingen eller Gräfsvinet (MelesTaxus Pallas). O/van 

 hvitgrå med svart inblandning *) ; undre kroppsdelarna och benen 

 svartaktiga ; Jiufvudet hvitaktigt med ett svart band genom ögonen. 

 Längd 2 fot 4 — 6 tum; svansen 7 tum. 



Namn: Sv. Gräfling, Gräfving, Gräfsvin, Gr åf galt; Norr. 

 Sviinsax, Sviintax; Finl. Mäyrä, Mezäsika. 



Fig. 92. 



Gräflingen . 



Gräflingen är ungefär af räfvens storlek; men hans ben äro 

 mycket kortare och kroppen baktill tjockare. Färgen är ofvanpå 

 ryggen och på sidorna skymlig genom en blandning af grått, 

 hvitaktigt och svart. Hufvuclet är hvitt, med på hvardera sidan 

 ett temligen bredt svart band, som börjar framför nosen, om- 

 sluter ögat och går öfver örat emot nacken. Strupen, undra 

 kroppsdelarna och benen svarta eller svartbruna. Svansen 



: ) Hvarje hår är nemligen vid roten gulaktigt, på midten svart och i spetsen 

 hvitaktigt. 



