200 



ROFDJUR, 



under trädrötter, i gamla räflyor o. s. v., men om vintern tager 

 han ofta sin tillflygt till lador och andra uthus. Om dagarna 

 sofver han i sina gömställen och går endast nattetid ut på rof. 

 Då besöker han stundom gårdar och byar, smyger sig in uti 

 dufslag och hönshus och ihjälbiter der, i likhet med många 

 andra af sina samslägtingar, allt hvad han kan komma öfver 

 af smådjur och fjäderfä. Dessutom gör han icke så liten skada 

 på fälten och i skogarna genom att döda och uppäta ungharar, 

 hvarjehanda matnyttig skogsfogel, ägg och ungar. Han förtär 

 äfven råttor, möss, sorkar, fisk, ormar och grodor ined stor be- 

 gärlighet. Dessa sednare utgöra vintertiden hans hufvudsakli- 

 gaste föda, då han fångar dem under isen. 



I vighet står illern betydligt efter mården och han klättrar 

 äfven dåligt i träden. Han är mycket seglifvad och, enligt 

 Lenz, lärer icke huggormens gift verka på honom. 



Parningstiden infaller i slutet af Februari eller i Mars och 

 honan, som går drägtig omkring 2 månader, föder i slutet af 

 April eller i början af Maj 3 — 8, i början blinda ungar, i en 

 jordhåla, under en rishög, i en bergskrefva eller dylikt. Un- 

 garna kunna uppfödas och blifva då ganska tama. 



Illern, hvars analkörtlar äro mycket utvecklade, sprider en 

 högst vämjelig lukt omkring sig. Han kallas derföre i Tysk- 

 land vanligen för stinkmård eller stinkvesla. 



3:dje Gruppen. Mäiikar eller Flod-illrar. De undre 

 kroppsdelarna af samma färg som de öfre. 



4. Flod-illern eller Mänken (Foetorius Lutreola Linn.). 



Brun med gråaktig bottenull; nosen, fötterna och svansen svart- 

 aktiga; läpparna och hakan hvita; tårna vid roten förenade 

 medelst en hårbeklädd simhud. — Längd omkr. 1 fot. 



Mänken, som i afseende på lefnadssättet och den yttre 

 gestalten bildar liksom en mellanlänk mellan illern och uttern, 

 är ännu icke funnen i Sverige; men förekommer deremot icke 

 så sällsynt i åtskilliga delar af östra Europa, såsom Finland, 

 Ryssland, Polen och Lithauen. Sannolikt kommer han fram- 



