214 



SKÄLDJUR. 



F är gv arietet : enfärgadt rostgul eller brungul, of van något 

 mörkare. Ungarna äro ofvan svartaktiga och småspräckliga, 

 under hvita. — Fostret har en krusig 

 och ullig samt till färgen gulhvit be- 

 klädnad, som redan fälles i moderlifvet 

 och utbytes mot en annan liknande 

 modrens. 



Hafsvikaren är allmän på flera stäl- 

 len vid våra kuster, men förekommer 

 dock aldrig i större flockar. Utom Sve- 

 rige finnes han äfven allestädes i Bott- 



Ofverkäken af Hafsvikaren, ut- 



visande de snedt sittande kind- niska och Finska vikarna, längs Norises 



tänderna och den vinkligt in- t ° 



skjutande gombrädden vestkust, vid kusterna af norra Tyskland, 



England, Frankrike och Spanien. Dessutom förekommer han äfven 

 i Nordamerika samt vid Island och Grönland. 



Han vistas helst i skärgårdarna, hvarest man oftast ser 

 honom uppstiga på stenar och klippor, eller om vintern på is- 

 kanten, för att hvila eller för att dägga sina ungar. Vanligen 

 hafva dessa skälar några vissa bestämda hviloställen, hvarest 

 de uppehålla sig från skymningen om aftonen ända till morgo- 

 nen. Sällan anträffas de längre ut i hafvet. Då isen betäcker 

 fjärdarna göra de sig hål eller vakar i densamma för att emel- 

 lanåt kunna uppstiga och andas. 



Hafsvikaren är mycket mera vaksam och rädd än de andra 

 skälarna, och jägaren måste, till följd deraf, iakttaga mycken 

 försigtighet då han vill nalkas honom. 



Hans föda består till det mesta af fisk, helst sill. Af större 

 fiskar förtär han endast köttet och lemnar benen orörda. 



Parningstiden lärer infalla i September och honan säges 

 framföda en unge vid midsommartiden. 



Skinnet är snagghårigt och starkt samt användbart till 

 skjutväskor, öfverdrag på koffertar, till bösshylster eller i all- 

 mänhet till sådana saker, som äro ämnade att motstå regn och 

 väta. Späcket, som begagnas for mångahanda ändamål, är af 

 vida större värde än skinnet, och köttet af yngre djur ätes på 

 många ställen af skärgårdsfolket. 



