244 



GNAG ARE. 



deg göres sedan små bollar, hvilka beströs med mjöl ocli uppmju- 

 kas i uppvärmdt fett samt, sedan de insugit fettet och kallnat, 

 nedläggas i råtthålen. — d) Bittermandlar. Dessa sönderstötas och 

 inblandas i någon lockmat. — e) Fosfor. Man rifver den under 

 vatten, i hvilket man sedan inblandar mjöl till en grötlik massa, 

 hvilken strykes på papperslappar, som inläggas i råtthålen. 



3) Af andra medel att fördrifva råttor eller att förminska 

 deras antal kunna följande äfven rekommenderas: a) Att uppblanda 

 en del hvetemjöl med \ del osläckt kalk eller pul veriserad gips 

 samt utställa något deraf, der råttorna hålla till. Bredvid denna 

 mjölblandning bör man dessutom anbringa ett kärl med vatten, 

 emedan, då råttorna äta deraf, en brännande törst inställer sig, 

 hvilken de skynda att tillfredsställa; men då kalken eller gipsen 

 komma i beröring med vattnet angripa de med våldsamhet mag- 

 väggarna och sönderspränga dem, hvaraf djuren hastigt ljuta döden, 

 innan de hinna ned i sina hål. Pulveriseradt socker och osläckt 

 kalk, på samma sätt anbringadt, gör lika verkan. — b) Att koka 

 turska bönor (endast bönorna, ej baljorna) i vatten till dess att 

 de svälla och sedan; de derefter kallnat bryna dem i salt smör. 

 Om man sedermera utströr dessa, der råttor finnas, så dö alla, som 

 äta deraf. — c) Att koka valnötskärnor i pottask-lut och sedan ut- 

 lägga dessa, der råttor finnas. — d) Att fukta tyglappar med ter- 

 pentinolja och nedlägga i råtthålen. — e) Kungsljus (Verbascum 

 Thapsus) sky äfven råttorna, äfvenså Hundtungan (Cynoglossum 

 officinale) och Brakved (Rhamnus Frangula). Dessa växter kunna 

 med fördel inläggas i spanmålsbodar eller på andra ställen, der 

 man vill vara fredad från råttor. 



Hithörande gnagare kunna indelas i tvenne grupper, nemligen : 



l:sta Gruppen: Mattor. Hit höra de större arterna, 

 hos hvilka kroppens och svansens längd samman- 

 räknade utgöra något öfver 1 fot. Gomfållarna i 

 midten odelade. Svansen med 210 — 260 fjällringar. 



Dessa råttor äro i hög grad glupska och göra stor 

 skada hvarhelst de förekomma. De finnas såväl i stä- 

 derna som på landsbygden, uppehålla sig ständigt i 

 menniskors närhet, intränga i hus, magasiner, källare, 

 kök o. s. v. och tillgripa alla slags födoämnen. 



1. Svarta Råttan (Mus Rattus Linn.). Of van svartaktig, 

 på undre sidan askegrå; öronen stora af halfva hufvudets längd; 

 svansen längre än kroppen; mellanhj essbenet half ovalt med sido- 



