248 



GNAGATtE. 



Köttet ätes af vissa folkslag och af huden förfärdigas fina 

 handskar. 



2:dra Gruppen: Möss. Hit höra de mindre arterna, 

 hos hvilka kroppens och svansens längd samman- 

 räknade ej öfverstiga 9 tum. De mellersta gomfål- 

 larna i midten delade. Svansen med 120 — 182 

 fjällringar. 



Dessa små gnagare lefva dels i husen och föra då 

 ett med de större råttorna liknande lefnadssätt, dels på 

 fälten och i skogarna, då de i sina lefnadsvanor hafva 

 en viss öfverensstämmelse med sorkarna. 



3. Husmusen eller Lilla Husråttan (Mus Musculus Linn.). 

 Of van dunkelt grå, hvilken färg småningom, utan någon mar- 

 kerad färggräns, öfvergår i de undre kroppsdelarnas smutsigt 

 Jivita eller i gult stötande färg; öronen af halfva hufvudets 

 längd; svansen af omkring samma längd som kroppen; mellan- 

 hjessbenet, som på sidorna, är jemnbredt och trubbigt afrundadt, 

 har framtill en trubbig spets, — Längd 3 tum ; svansen omkr. 

 3 tum. 



Namn: Sv. Mus, Småråtta; Verml. Skåpsråtta; Finl. Pää- 

 råtta, Hiiri. 



Färgvarieteter : 



a) Hvit med röda ögon. — Hålles ofta i fångenskap. 



b) Hvit med gråaktiga fläckar. — Sällsynt, 



c) Brungrå med hvita fläckar. — Sällsynt. 



cl) På undre sidan hvit eller gulaktig med något mörkare, 

 gulaktig färggräns. — Temligen allmän. 



Lilla husråttan är allmän öfver större delen af Skan- 

 dinavien och har föröfrigt en nästan lika vidsträckt utbred- 

 ning som föregående art. Hon var känd redan i de äldsta 

 tider, men anses icke vara inhemsk i Europa, utan tros här- 

 stamma ifrån Asien. 



Hon vistas i boningshus, uthus, källare o. s. v. hvarest 

 hon har sina smyghål mellan tapeter, i väggspringor, under 

 golf, eller i lador bland säden, i halmtak och dylikt. Sommar- 

 tiden begifver hon sig ofta ut på åkerfälten. 



