GNAGARE. 295 



1) Springrått-slägtet (Dipus III.). Svansen i spetsen yfvig. 

 Framfötterna med 5, bakfötterna med 3 långa tår. Honorna med 

 8 spenar. De bebo steppländerna i sydöstra delarna af Europa, 

 i Asien, Afrika och norra Amerika, äro mycket lifliga i sina rö- 

 relser samt hoppa och springa omkring om nätterna för att söka 

 sin föda. Men om vintern ligga de i dvala. Man känner många 

 hithörande arter, af hvilka Jerboa (D. sagitta Schreb.) förekommer 

 i stepptrakterna mellan floderna Don och Wolga. Hon är omkring 

 6 å 7 tum lång och till färgen grågul med svart och hvit svansspets. 



Fam. 3. Piggsvin. Aculeata. 



Kroppen på öfre sidan beväxt med långa, spetsiga taggar. 

 Hufvudet tjockt, med kort och trubbig nos; öfverläppen klufven; 

 tungan försedd med små taggar. Hithörande gnagare äro tröga 

 djur, som lefva dels i träden, dels i jordhålor, hvilka de sjelfva 

 gräfva. Deras föda består af blad, frukter, rötter o. s. v. och de 

 äro mest i verksamhet om natten. 



1) Piggsvin-slägtet (Hystrix Linn.). Hufvudet borsthårigt med 

 kullrig och hvälfd nos. Framfötterna med 4 tår och en knöl 

 i stället för tumme; bakfötterna 5-tåiga. Klorna långa. Svansen 

 kort. Hyggen och kroppssidorna beväxta med långa och styfva 

 taggar. De undre kroppsdelarna hafva en kort, sträf och borstlik 

 hårbeklädnad. Honorna hafva 4 spenar. Hithörande djur lefva i 

 jordhålor. Det vanligaste piggsvinet är H. cristata, som har sitt 

 hemland uti Italien, Sicilien, Spanien och hela Nordafrika. Det 

 utmärker sig genom en af långa borst bestående man, som be- 

 täcker en del af nacken och som djuret efter behag kan uppresa, 

 samt genom sina ända till nära 1 fot långa, svart- och hvitringlade 

 taggar. Såsom nämndt är, har piggsvinet sitt tillhåll i underjor- 

 diska gångar, hvilka det först vid nattens inträde lemnar för att 

 söka sin föda. Då det angripes eller retas rullar det sig till- 

 sammans, uppreser sina taggar, stampar med fötterna i marken 

 och låter höra ett grymtande läte. Det hålles ofta i fångenskap. 



2) Klätterpiggsvin-slägtet (Cercolabes Beandt). Fram- och 

 bakfötterna med 4 utbildade tår och vårtiga fotsulor. Den långa 

 svansen, som är fjällig i spetsen, begagnas såsom gripsvans då 

 djuren klättra i träden. Hit höra de s. k. klättrande piggsvinen: 

 a) Cuandu (C. prehensilis Beandt), som bebor Guianas och Bra- 

 siliens skogar. Han närer sig af trädfrukter och har ett grymtande 

 läte. Köttet är hvitt och ganska välsmakande. — b) Cuiy (C. in- 

 sidiosus Beandt) finnes äfven i Brasilien, der han beständigt lefver 

 i träden. Köttet, som har en stark och oangenäm lukt, ätes åt- 

 minstone icke af européerna. — Utom dessa arter känner man 

 flera andra från södra Amerika. 



