346 



miSLARE. 



2. Af utländska fårracer, som blifvit införda här i landet, 

 eller, som förtjena att användas till färafvelns förbättrande, tro vi 

 oss böra anföra följande: 



1) Merino- fåret. Denna fårrace härstammar, såsom redan blifvit 

 nämndt, ifrån Spanien och finnes numera icke allenast öfver hela 

 Europa, utan förekommer dessutom i talrika hjordar snart sagt 

 öfver hela jorden. I Tyskland och Frankrike har man af denna 

 fårrace utbildat tvenne andra, hvilka, med afseende på ullens be- 

 skaffenhet, i betydlig- mån öfverträffa sina spanska stamfäder. Dessa 

 racer äro: a) Infantado-racen, hvilken, mera än den följande, bibe- 

 hållit sin ursprungliga merino-karakter och föröfrigt utmärker sig 

 genom en tät ull, som icke allenast betäcker ansigtet, utan äfven 

 benen ända till klöfvarna. Gumsarna kunna gifva ända till 4 å 6, 

 tackorna omkring 3 skålp. tvättad ull årligen. Denna fårrace är 

 mycket utbredd i Österrike och isynnerhet i Mähren. I Tyskland 

 har den förut blifvit kallad Negretti-race. — b) Electoral-racen: 

 med mindre ymnig, men mycket finare ull än föregående. Ansigtet 

 och benen merändels utan ullbeklädnad. Gumsarna lemna vanligen 

 3 å 4, tackorna 2 å 2i skålp. tvättad ull om året. Denna fårrace 

 har först utbildat sig i Sachsen och Preussen. 



I Frankrike har det spanska merino-fåret, med afseende på 

 storlek och ullrikhet, uppnått den största fullkomlighet. De der- 

 städes förekommande så kallade Ramboullet- och Nazer-fåren ut- 

 märka sig, de förra genom sin storlek och starka kroppsbyggnad, 

 de sednare genom sin ytterst tina ull. 



I Preussen har man äfven genom ändamålsenlig parning och 

 vård åstadkommit en förbättrad raceförändring af electoralfår, som 

 man kallat Escurkd. 



2) Southdoivn- -fåret: med litet, kort, hornlöst hufvud, fläckigt 

 och svartgrått ansigte samt korta, fina och svartgråa ben. Denna 

 fårrace är något större än våra vanliga landtfår, men räknas i Eng- 

 land, hvarifrån den härstammar, till de medelstora fårracerna. I 

 Sverige finnas redan på flera ställen temligen stora hjordar af dessa 

 får, som synas vara ganska härdiga och trefsamma. Deras slagt- 

 vigt uppgår i medeltal till 3 ä 5 lisp. och den årliga ullafkast- 

 ningen till 3 l skålp. tvättad ull. 



3) Dishley- eller Nya Leicester- fåret: med litet, hvitt hufvud 

 och hvita ben; temligen långlagd och undersätsig kroppsbyggnad, 

 med mycket bredt bröst; ullen lång, hvit och len. Denna lång- 

 ulliga, engelska fårrace, som är särdeles egnad att på kort tid taga 

 hull och gifva en ansenlig mängd kött af utmärkt beskaffenhet, kan 

 tillfölje deraf anses såsom typen för ett godt köttfår. Den har 

 också af denna anledning så allmänt blifvit använd i England till 

 de öfriga fårracernas förbättrande, att numera knappast ett enda 



