staar ganske stejlt eller er endog delvis underminerede af Havet og 

 styrter efterhaanden ned, hvorfor Stranden i Ebbetiden ses dækket 

 med større eller mindre, græsklædte Lerklumper eller hele store 

 Tuer, hvis fine Dele lidt efter lidt skylles løs og føres bort af Havet. 

 (Fig. 4.) Bredderne er omtrent 0,8 — 1 m. høje, hvilket maa frem- 

 kalde nogen Formodning om, at Bunden ved Landhæming er 

 kommen noget højere, end den oprindelig var, men mere end en 

 Formodning herom kan man endnu næppe have, før nærmere 

 Studier er gjorte 1 ). Bredderne viser tydeligt, at Jorden er lagdelt, 

 og de forskellige Lag har forskellig Modstandskraft mod Østenvindens 

 Bølgeslag og mod Isgangen i Vintertiden; Bredderne former sig 

 derefter, idet de undertiden skraaner ret stærkt og uregelmæssigt 

 indad og nedad. Under Slikbunden synes der at ligge Sand. 



Medens Landet saaledes nu for Tiden tager af paa Vestsiden 

 af Ho Bugt, skal det vokse mod Nord ved Varde Aa. 



Plantevæksten paa Marskengene er noget forskellig efter 

 Niveauet : 



I. Der er nærmest Stranden ægte Strandenge med Glyceria 

 maritima, Agrostis alba, Junciis Ger ar di, Glaux, Odontites littoralis, 

 Plantago maritima i smaa og middelstore Eksemplarer, Plantago 

 Coronopus, Trifolium repens, Triglochin maritimum (spredt, lav, ikke 

 i store Tuer som paa Fanøs unge Marsk), T. palustre, o. a. 



II. Et højere Niveau er betegnet især ved Armeria vulgaris, 

 der paa vide Strækninger i sin Blomstringstid kan give Engen en 

 rød Tone. Med den kan findes: Carum Carvi (især paa opkastet 

 Jord ved Grøfter); Cochlearia; Cerastium vulgatum; Plantago lanceo- 

 lata, maritima (med store, brede Blade) og Coronopus; Ranunculus 

 acer ; Eumex crispus (paa opkastet Jord ved Grøfterne) ; Taraxacum 

 officinale; Trifolium repens og pratense; Triglochin maritimum; 

 samt en hel Del smalbladede, tætte Græsser, navnlig Agrostis- Arter, 

 Anthoxanthum, Bromus, Sieglingia m. fl. Grundvandet fandtes i 

 Maj Maaned paa V2 Meters Dybde. 



III. Paa et højere Niveau, nærmere Land, hvor der var kom- 

 met Flyvesand ovenpaa, og Grundvandet i Maj vist laa omtrent i 

 1 Meters Dybde, var der mere Skjaller, Agertidsel, Musevikke, 

 Almindelig Hønsefarm, Syre, Kød Svingel, Hestegræs, Gulaks, 

 Agrostis vulgaris i Mængde. 



Hvor Ribe Aa løber gennem „Holmene "s gamle Marskenge, ligger den meget 

 dybere end disses Overflade. Ogsaa her synes det vanskeligt at forstaa, at 

 Marsken er kommen til at ligge saa højt uden Landhævning. 



