— 84 — 



øer bestaar i Følge A.Jessen 1 ) dels af „ældre Yoldialer" dels af 

 „stenet Sand", begge Dele glaciale Dannelser. Den største Del af 

 det øvrige Omraade er dækket af Sand af marin Oprindelse, mod 

 Syd af senglacialt Sand, men udenfor og nord for dette postglacialt 

 Sand; længst mod Nord, fra Elling Aa og nordefter, optræder de 

 bekendte ejendommelige Rimmer og Dobber, af hvis Dannelse 

 Jessen har givet en Forklaring (1. c. p, 266 — 267). I Følge denne 

 Forfatter foregaar Rimmedannelsen derved, at der paa de smalle, 

 lave, af Bølgeslag og Strøm frembragte Sandrevler ophobes Tang, 

 som af Bølgerne rulles til lange Pølser. Af disse stanses ved Lav- 

 vande det fygende Sand og ophobes, hvorved Ryggen af Sand- 

 revlerne naar op over Vandet og giver Plads til Plantevækst og 

 Søfugle, der ved deres Gødning forbedrer Vilkaarene for Planterne. 

 Ved stadig Sandflugt og ved rigere Vegetation vokser Revlen mere 

 og mere, samtidig med at Strømmen holder en Rende mellem 

 Revlen og Land aaben; men tilsidst lukkes Renden af Sand, og 

 Dannelsen af den næste Revle tager fat udenfor; den nysdannede 

 lille Rimme forstørres ved Tilførsel af Sand, som fanges af Vegeta- 

 tionen, medens kun en ringe Del kommer ned i „Dobben", hvor 

 der paa Grund af Fugtigheden dannes en rig Vegetation, der 

 efterhaanden bliver kær-agtig med rigelig Humusdannelse. Saaledes 

 har Jessen set en Rimmedannelse foregaa lidt nord for Lim- 

 fjordens Munding ved Hals, og saaledes antager han, at den store 

 Rimmedannelse ved Aalbækbugten er foregaaet, men den er i Nu- 

 tiden afsluttet. 



Min Undersøgelse af det ovennævnte Omraade er paa mange 

 Steder meget mangelfuld, særlig vil jeg nævne, at Partiet mellem 

 Aasted — Kvissel — Elling — Knivholt og Flade Kirke næsten ikke er 

 undersøgt. Jeg vil dog forsøge at give en Skildring af Omraadets 

 Vegetationsformer og den Rolle, de spiller. En stor Del af Landet 

 er dyrket, og da Jorden gennemgaaende er let, indtager Rugen den 

 første Plads blandt Kornsorterne, dog dyrkes ogsaa en Del Havre 

 og Byg, derimod næsten ingen Hvede; endvidere dyrkes Kartofler 

 meget og ligesaa Turnips („Roer") til Foder. Græsmarkerne er 

 sædvanlige Kløver -Græsmarker, derimod er Græsenge ikke videre 

 udbredte (se nedenfor). løvrigt har jeg ikke havt Lejlighed til at 



') A. Jessen: Beskrivelse til Geologisk Kort over Danmark; Kortbladene 

 Skagen, Hirshals, Frederikshavn, Hjørring og Løkken. Danmarks geologiske 

 Undersøgelse. 1. Række, Nr. 3, 1899. 



