- 87 — 



Partier (smaa bitte Skovmoser) med Iris pseudacorus, Lysimachia 

 vulgaris, et enkelt Sted Thalictrum flavum etc. Desværre kender 

 jeg ikke noget til Vaarvegetationen i disse Skove, men rimeligvis er 

 den artsfattig og karakteriseres af Anemone nemorosa; Pulmonaria, 

 som man plejer at kunne finde ogsaa om Somren, har jeg ikke 

 set, og i Bangsbo-Skovene har jeg ledt forgæves efter dem baade i 

 Maj 1898 og nu i Aar, saa jeg tror at kunne sige, at den — som 

 forøvrigt mange andre karakteristiske Skovbundsplanter (Muld- 

 planter) — mangler i denne Egn, hvor Skovbunden er mærkelig 

 fattig paa Arter. 



c. De skovklædte Partier paa Bakkeøerne. 



Bakkeøerne har rimeligvis været langt mere skovklædte i tid- 

 ligere Tid end nu til Dags, hvor Skoven og Krattene kun indtager 

 en ringe Del af deres Overflade, medens Heden og paa nogle Steder 

 græsklædte Partier samt Kulturmark danner Hovedmassen. De er 

 ganske interessante og ejendommelige, disse Skove og Krat, og vist- 

 nok skyldes deres Ejendommelighed det geologiske Underlag, i alt 

 Fald synes det at være Tilfældet med den østlige Del, øst for 

 Bangsbo-Aa, som jeg kender bedst. I Følge Jessens Kort gaar 

 det ældre Yoldialer i Dagen her paa en ret stor Strækning, og der- 

 ved forklares den Mærkelighed, at der ofte findes smaa Kildevæld 

 med Kær og Sumpe højt oppe paa de høje Bakker (60 M. o. H. 

 eller mere), og at følgelig Vegetationen bliver meget afvekslende, 

 afhængig af, hvor nær den staar et Væld. Skoven findes især paa 

 Vestskraaningen af denne østlige Bakkeø, altsaa ind mod Bangsbo- 

 dalen, men ogsaa paa Østskraaningerne tindes der mindre Partier 

 hovedsagelig i Kløfter mellem Bakketoppene; disse Smaapartier, 

 nærmest Krat, følger Bækløbene og indrammer dem. Det er her 

 Ellen, som dominerer; i det hele spiller Elletræet en langt større 

 Rolle her, end jeg ellers kender fra Danmark 1 ). En lignende Ud- 

 vikling af Rød -Ellen saa jeg i Sommer i Bohusian ved Gullmar- 

 fjorden, hvor den sikkert ogsaa kan takke det rigelig tilstedeværende 

 Grundvand, der ikke kan forsvinde paa Grund af Klippeunderlaget, 

 for sin store Udbredelse. 



*) Dette synes at være Tilfældet i hele den østlige Del af Vendsyssel, hvad der 

 fremgaar af Ove Paulsens Ekskursionsberetning i Botan. Tidsskr., 24. Bd., 

 p. XXV— XXVI for den sydøstlige Dels Vedkommende; ligeledes omtaler 

 J. Hartz (Ibid., p. XLIV) et Ellekrat fra Egnen mellem Bjørnager og Tolne. 



