— 113 — 



Af denne Oversigt ses, at T. erythrospermum er meget fast 

 med Hensyn til de indre Svøbblades Tal, idet 99 af 100 Kurve 

 havde 13 indre Svøbblade; T. Gelertii, som i de ydre Svøbblades 

 Form og Stilling har størst Lighed med T. erythrospermum, viser 

 derimod stor Forskel i de indre Svøbblades Tal. Benytter vi de 

 fundne Talforhold til Dannelsen af Forskelskurver x ) for de enkelte 

 Arters Vedkommende, viser det sig, hvad jo ogsaa umiddelbart 

 ses af Oversigten, at hos T. erythrospermum, T. paludosum og 

 T. Gelertii har Kurven kun eet Toppunkt, der ligger ved Tallet 13, 

 o: 13 Svøbblade. Foruden de ovennævnte 100 Kurve af T. erythro- 

 spermum fra Billesborg Strand har jeg hos denne Art bestemt cle 

 indre Svøbblades Tal hos et mindre Antal Kurve fra forskellige 

 Steder, f. Eks. Dyrehaven, Havelse, Fanø og Bjørnsholm, og stedse 

 fundet, at de næsten alle havde 13 indre Svøbblade; jeg har derfor 

 Grund til at tro, at de indre Svøbblades Tal hos denne Art kun 

 er lidet forskelligt, og at Forskelskurven kun har eet Toppunkt. 

 Derimod formoder jeg, at mere omfattende Tællinger vil vise, at 

 Forskelskurven hos T. Gelertii har to Toppunkter, ved 13 og 21, 

 ligesom hos T. Ostenfeldii, om hvilken der senere skal blive Tale, 

 og T. vulgare; for den sidstes Vedkommende ses det, at de 200 

 Blomsterstande fra Nørre Fælled viser en Forskelskarve med kun 

 eet Toppunkt, nemlig ved 13; og de 200 Blomsterstande fra Køge 

 viser en Forskelskurve, der ligeledes har kun eet Toppunkt, der 

 dog her ligger ved 21; dannes der nu en Fælleskurve for de 400 

 Blomsterstande, faar vi en Kurve med 2 Toppunkter, ved 13 og 

 21, mærkelig nok med 28 pCt. af Blomsterstandene ved hvert 

 Toppunkt. 



Skønt T. Gelertii mest ligner T. erythrospermum med Hensyn 

 til de ydre Svøbblades Form og Stilling, saa staar den dog saa vel 

 i Habitus som i de fleste Karakterer nærmest ved T. vulgare; vel 

 afgiver de ydre Svøbblades Forhold i Regelen et godt Skelnemærke 

 mellem T. Gelertii og T. vulgare; men man støder dog ofte paa 

 Vanskeligheder. Straks efter at der var gjort opmærksom paa, at 

 T. Gelertii fandtes i Danmark, begyndte jeg en statistisk Under- 

 søgelse af saa vel denne som de andre Arters Forekomst og Ud- 

 bredningsforhold. Det viste sig imidlertid ofte at være vanskeligt at 



] ) Forskelskurve benyttes her i Stedet for det gængse Ord: Variationskurve. 

 Udtrykket: Variationskurve holder jeg ikke af at bruge, fordi det ikke alene 

 betegner en Kurve over Forskellene men tillige ofte dækker over en under- 

 skudt Teori om Forskellighedernes Aarsag. 



