— 199 - 



Vrceolaria sophodes var. orbata, U. exigua, Lecidea vernalis, L. 

 erythropliaea, L. Berengeriana, L. Tornoënsis, L. fuscescens, L. Ny- 

 landeri, L. enteroleuca og var. Laureri, Gyalecta Beckhausii, Buellia 

 myriocarpa, Arthonia proximella, Sagedia analepia, S. grisea, S. 

 kentrospora, Pyrenula micula, i alt 34 benævnte Former. 



Bjergarter med blæret Struktur er ikke gunstige Voksesteder 

 for Laverne; sterile, leprøse Skorper, ofte af Lecanora tartar •ea , er 

 meget udbredte i Lavamarkerne (Hraunene), hvor ogsaa Sqvamaria 

 gelida ikke er sjelden og Lecidea enteroleuca f. pilularis synes al- 

 mindelig. Af større Arter kan der træffes Usnea melaxantha og 

 Alectoria ochroleuca, hyppigere er Stereocaidon denudatum, Cladonia 

 gracilis, Cl. rangiferina, Cetraria nivalis, Parmelia saxatilis og var. 

 omphalodes. 



Dersom Sticta scrobiculata ikke er fundet paa Island, hvilket 

 er tvivlsomt, findes Slægten der næppe, medens Færøerne har 4 

 Arter deraf. Usnea melaxantha findes i Europa kun paa Island og 

 Spitsbergen. 



Paa Island, men ikke i Grønland, findes Ramalina scopulorum, 

 Stereocaulon condensatum , Xanthoria parietina, Physcia ciliaris, 

 Ph. aqvila, Pertusaria xanthostoma, Gyalecta foveolaris, G. cupularis, 

 G. rubella, G. arceutina. 



Muligvis kan det misbilliges i en Fortegnelse at gøre en saadan 

 Forandring i den almindelige Klassifikation som at fordele Gollema- 

 ceerne paa andre Grupper. Efter at Tuckerman og Reinke har 

 forladt den gamle Opstilling af Gollemaceerne som en Hovedafdeling, 

 er Skridtet dog ikke saa stort som det synes. Dersom ikke et 

 mindre Antal Arter havde havt gelatinøs Konsistens, vilde Golle- 

 maceerne neppe nogensinde være opstillet som Hovedafdeling, paa 

 hvilken Plads de endnu mindre synes at kunne beholdes efter den 

 udvidede Kundskab om Gonidiernes Anatomi og Biologi, samt om 

 de forskellige Gonidieformers (Algers) Forekomst hos Laverne i 

 det hele. 



De Arter, efter hvis Løbenumer findes et Bogstav i Parentes 

 begyndende fra a, er ikke konstante, men forbundne ved Mellem- 

 former, og derfor formentlig ikke Arter i streng Betydning. 



Hr. Helgi Jonsson har været saa A T elvillig at gennemgaa 

 Manuskriptet med Hensyn til Skrivemaaden af de islandske Sted- 

 navne ni. ni. 



