De danske Amblystegiumarter. 



Ved 



Aug. Hansen. 



Slæ gten Amblystegium Br. eur. ex parte = Eu-Amblystegium 

 Lindb. (undt. A. filicinum (L.) Br. eur.) danner en vel afgrænset 

 Gruppe indenfor Familien Hypnaceae. De hertil hørende Arter 

 voxer næsten alle paa fugtige, skyggefulde Steder hen over Jord, 

 Træ eller Sten, enkelte paa Sten og Træværk i rindende Vand. 

 Størrelsen er ret forskellig, men de Fleste er dog smaa eller meget 

 smaa og af en ret ejendommelig Habitus. 



Næsten alle Arterne er enbo, kun A. Sprucei og A. fallax er 

 tvebo. Kønsorganerne, „Blomsterne", sidder paa Hovedstænglen eller 

 de kraftigere Grene; de hanlige danner smaa lukkede Knopper med 

 nerveløse Dækblade og faa Antheridier og Parafyser. Stænglen er 

 i Reglen krybende og fasthæftet til Underlaget ved talrige Bundter 

 af Rhizoider, som ogsaa ofte udgaar fra Grunden af Bladnerverne 

 og næsten altid med lancetformede Parafyllier omkring Grenenes 

 Grund. Der findes 2—3 Lag tykvæggede gule, brune eller grønne 

 Barkceller og en Centralstræng af snævre, tyndvæggede Celler (undt. 

 Serpo-Leskea Hampe, som mangler Centralstræng). Bladene er 

 taglagte, vandret udstaaende eller opret udstaaende, fra bredere, 

 ægformet Grund kortere eller længere tilspidsede, sjældent stumpe, 

 helrandede eller fint tandede, med Nerve til Midten, hen imod 

 Spidsen, eller helt udløbende (Nerven mangler hos Serpo-Leskea). 

 Nerven er hos de fleste Arter temmelig svag, dannet af faa Cellelag. 

 Hos A. irriguum, A. fallax, A. fluviatile og A. varium er den paa 

 Tværsnit rund eller oval og dannet af indtil 7 — 8 Lag ensartede, 

 tykvæggede Celler. Hos A. fallax er Nerven tillige udløbende, hos 

 de andre tre Arter forsvinder den lige nedenfor eller i selve Blad- 

 spidsen. Hos de øvrige Arter er Nerven kortere og gennemløber 

 sjælden mere end de to Tredjedele af Bladet. 



