- 400 — 



tørret Tilstand stærkt udspærrede Blade. Stænglen grøn, fast- 

 heftet med talrige Rhizoider, som ogsaa ofte ud g aar fra Ryggen 

 af Bladnerven, 0,15— 0,20 mm. tyk. Parafyllier lancetformede. Grene 

 talrige, korte, opstigende, ofte toradet stillede, henimod Spidsen af 

 Hovedstænglen aftagende i Længde og nedliggende. Stængel- og Gren- 

 blade vandret udspærrede, i Spidsen af Stænglen ensidige, Stængel- 

 blade 1,0 — 1,2 mm. lange, 0,35— 0,50 mm. brede, sjældnere indtil 1,5 mm. 

 lange, fra bredt ægformet eller trekantet Grund pludselig 

 afsmalnende til en smal og fin Spids, der ofte er længere 

 end den brede Del, tandede i Randen fra lidt ovenfor Grunden til 

 henimod Midten. Nerven grøn eller gul, 0,03—0,05 mm. bred, gennem- 

 løbende de tre Fjerdedele til fire Femtedele af Bladets Længde, sjældnere 

 forlænget næsten til Spidsen. Bladceller ret tykvæggede, forlænget rhom- 

 biske og spidst sexsidede, 0,009— 0,010 mm. brede, midt i Bladet 3 — 5, i 

 Spidsen 6 — 8 Gange saa lange, ved Blad g runden nogle Rækker 

 rektangulære, 0,012 — 0,016 mm. brede og 2—3 Gange saa 

 lange, tykvæggede og porede, grønne eller gule Celler, som 

 fortsættes et Stykke op langs Bladranden og danner en tre- 

 kantet Gruppe, som g aar jævnt over i de snævre Celler 

 højere oppe i Bladet. Grenblade lancetformede, langt og fint til- 

 spidsede, indtil 1 mm. lange og 0,2 — 0,25 mm. brede, med Nerve til Midten. 



Perichætium stærkt filtet. Perichætialblade 1,6 mm. høje, æglancet- 

 formede, helrandede eller lidt tandede i Spidsen, længdefoldede med kraftig 

 gulgrøn Nerve, som forsvinder i den lidt udbøjede Spids. Seta 2 — 3 ctm. 

 høj, rødgul, opadtil lysere, Kapslen 2,5 mm. lang, 0,8 mm. tyk. Laaget 

 kegleformet med rød Vorte, 0,65 mm. højt. Ring 2 — 3 rådet, 0,032 — 

 0,045 mm. bred. Peristomtænder orange, 0,55 — 0,60 mm. høje, ved 

 Grunden 0,10 mm. brede. Indre Peristom gult, fint papilløst. Sporer 

 brungrønne, fint papillose, 0,010 — 0,016 mm. Juni. 



Almindelig udbredt paa Trærødder, Sten og fugtig Jord, altid frugt- 

 bærende. Varierer navnlig i Størrelse og Bladspidsens Længde. Man kan 

 adskille to Hovedformer, en, som har kortere Bladspids og løsere Cellevæv 

 (forma brevifolia) og en med lang og fin Bladspids, snevre Bladceller og tættere 

 Cellevæv ved Bladgrunden (forma longifolia). Begge Former gaar jævnt 

 over i hinanden og synes at være omtrent lige hyppige. Forma brevifolia 

 kan ofte være meget vanskelig at adskille fra A. serpens, ligesom kraftige 

 Former nærmer sig til visse Former af A. Kochii. Bladgrundcellernes 

 Forhold danner her det bedste Kendemærke, idet A. Juratzkanum har 

 0,012 — 0,016 mm. brede, ovale eller rektangulære, A. Kochii en betydelig 

 større Gruppe 0,014— 0,020 mm. brede, ovale og A. serpens mere tynd- 

 væggede, overvejende kvadratiske Celler ved Bladgrunden. 



