— 410 — 



af Mælkesaft dækkede Saarfïader. I Sammenhæng hermed kan 

 henvises til, at det ikke er lykkedes de Forfattere, som har arbejdet 

 med Pollenundersøgelser at faa Støvkorn af Composites til at spire, 

 uagtet de har anvendt mange forskellige Vædsker til Forsøgene. 

 Ogsaa Ostenfeld har gjort et Par Forsøg (med Cichorium Intijbus 

 og Hieracium aurantiacum) i den Henseende og med negativt 

 Resultat; der blev benyttet destilleret Vand, hvori afskaarne Ar 

 var lagte, men Støvkornene sprængtes efter V2 — 1 Times Forløb. 

 Endvidere undersøgtes Arrene hos Hieracium aurantiacum, H. Pilo- 

 sella, H. tridendatum og Crépis virens omhyggeligt, uden at det var 

 muligt at finde et eneste Støvkorn med Pollenrør. Derimod var 

 der paa Arrene af Dahlia variabilis, der benyttedes som Kontrol, 

 talrige Korn med Pollenrør at se; Støvkorn af denne sprængtes 

 ikke ved 7 Timers Ophold i destilleret Vand med Argrene. Det 

 synes saaledes, som om Cichorieæ har Støv, der enten ikke eller 

 vanskeligt spirer, men Forholdet er endnu altfor lidt undersøgt, til 

 at der kan siges noget bestemtere herom. 



Ved de foretagne Kastrationsforsøg viser det sig, at alle de 

 benyttede Arter af Hier a cium-S\ ægten sætter vel- 

 udviklet og spiredygtig Frugt, efter at Støvknapper 

 og Grifler er fjærnede, — med andre Ord: de synes at for- 

 holde sig ligesom de tvekønnede, men parthenogenetiske 

 Taraxacum- Ar ter. Vi har arbejdet med 19 forskellige Arter, 

 som har givet positivt Resultat. Et eneste negativt Resultat, som 

 hidrører fra en Gruppe Individer af Hieracium Pilosella, kan ikke 

 regnes, da det viste sig, at den benyttede Plante overhovedet ikke 

 satte Frugt, ejheller i de urørte Kurve 2 ); derimod gav et andet 

 Individ (eller rettere Individgruppe), som normalt danner Frugter, 

 ogsaa Frugt efter Kastrering. Vi mener derfor at kunne sige, at 

 alle de undersøgte Arter har givet positivt Resultat, og da disse 

 Arter tilhører forskellige Afdelinger af den store Slægt, gaar vi vist 

 næppe for vidt ved at formode, at hele Slægten forholder sig ens 

 i denne Henseende. Selvfølgelig bør dog dette undersøges for mange 



J ) Molisch, H.: Zur Physiologie des Pollens, etc. — Sitzungsber. d. k. Akad. 



d. Wissensch, in Wien, Bd. CII, Abth. 1, Juni 1893, p. 428 (6). 



Lidforss, Bengt: Weitere Beiträge zur Biologie des Pollens, p. 291. — 



Jahrb. für wissensch. Botanik, Vol. 33, 1899. 

 2 ) Det samme er ogsaa Tilfældet med den Plante, som Raunkiær ifjor (1902) 



benyttede og paa hvilken han grundede sin Ytring om, at Hieracium lige- 



saalidt som de andre undersøgte Slægter kunde sætte Frugt efter Kastrering. 



