— 18 — 



greninger ; saadanne kan hist og her optræde, men hører til Sjælden- 

 hederne, og Skuddets Opgave er da for Fremtiden alene at frem- 

 bringe assimilerende Blade og Blomsterstandene x ). Sympodiale Skud 

 kan fremkomme paa samme Maade som p. 31 for Bruguiera 

 gymnorhiza beskrevet. 



Bladene (se Fig. 43). 



Bladene har Axelblade (se nedenfor p. 21). 

 Bladpladerne... 11 — 12 cm. lange 

 „ ... ca. 4 cm. brede 

 Bladstilkene . . . 1,8—2 cm. lange. 



Bladene er spidse i begge Ender, ovale eller ovalt-lancetformede 

 og temmelig kortstilkede. I det ydre saavel som i det indre er de 

 tydelig dorsiventrale , læderagtige, paa Oversiden glinsende mørke- 

 grønne, paa Undersiden lysere matgrønne. De ligner en hel Del 

 Bladene af Bruguiera gymnorhiza, men man kan allerede i det ydre 

 let skelne dem fra dennes, ved at Undersiden er tæt besat med 



smaa, sorte Punkter, der ikke findes eller 

 i alt Fald .ikke er nær saa tydelige hos 

 Bruguieras, levende Blade. Med Hensyn 

 til Anatomien henvises til Areschoug 

 1. c. p. 45. 



De assimilerende Blade er samlede 

 i Skudspidserne og alene indskrænkede 

 til disse. Maaske hos intet andet Man- 

 grovetræ (med Undtagelse af Bruguiera 

 Fig. 4. RMzophora conjugata. gymnorhiza) er dette Forhold saa 

 To Diagrammer af Bladduske tydelig udtalt som her, hvor Bladene 

 (Projektion af disse paa et lodret sidder tæt samm entrængte som Duske 

 Plan) visende Bladenes Retning . 0 . -, D ~ A.n. 



i Bladduskene. 1 S P ldseme af nø B' ne Grene - Antallet 



af Blade i en Dusk er temmelig kon- 

 stant 6 (o: 3 Bladpar), sjældnere stiger det til 7—8 eller synker 

 til 4. 



Stillingen i Forhold til Axen. Bladene er alle stejlt 

 opadrettede, saaledes at den Vinkel, de danner med den lodrette 

 Skudspids, svinger mellem 45° og 30°. Da Internodierne paa denne 



: ) Dette gælder naturligvis ikke de fra Stammen udgaaende oprette Hoved- 

 grene; disse forgrener sig mere eller mindre regelmæssigt med 1—3 Grene 

 i hver Væxtperiode, og de Internodier, som dannes først i Væxtperioden, 

 er længere end de senere dannede. 



